Mladá fronta DNES	16.3.2006	 	
Autor: LUDMILA MLSOVÁ	Strana: 03	Rubrika: Jižní Čechy	
Koho budou volit Jihočeši? 
LÍDŘI. Za necelé tři měsíce půjdou Jihočeši k volebním urnám, aby vybrali politiky, kteří je budou zastupovat v Poslanecké sněmovně. Podle předběžných průzkumů lze už dnes odhadnout, kdo má šanci ve vrcholné politice uspět. 

České Budějovice - Od voleb do Poslanecké sněmovny dělí Jihočechy necelé tři měsíce. Jaký zájem mají obyvatelé kraje o politické dění v zemi? Jakým stranám dají svůj hlas, pokud vůbec zamíří k volebním urnám? A jak chtějí jihočeští politici ve Sněmovně řešit problémy, které jejich voliče nejvíc trápí? 
     Podle únorového průzkumu agentury SC&C se o politické dění v zemi velmi zajímá 16 procent Jihočechů. Dalších 42,2 procenta lidí kraje se hlásí k tomu, že je politické dění spíš zajímá. Proti nim stojí třetina všech Jihočechů, které politika spíš nezajímá, a každého desátého obyvatele kraje politika naprosto nezajímá. 

Většina Jihočechů se zajímá o politiku 

„Pokud má téměř šedesát procent lidí zájem o politické dění, je to výsledek, který je obvyklý ve vyspělých evropských demokraciích. Byl bych rád, kdyby se podobné číslo projevilo i v účasti ve volbách,“ řekl Tom Zajíček, který vede do sněmovních voleb na jihu Čech ODS. 
Tomuto zájmu Jihočechů o celostátní politiku odpovídá zhruba i odhad volební účasti v červnových volbách do Sněmovny, který je v kraji podle březnového průzkumu agentury STEM 62 procent. Podle Jihočechů, které agentura oslovila tento týden, by v regionu získala nejvíc hlasů Občanská demokratická strana, kterou by podpořilo 27 procent respondentů. Na druhém místě následují sociální demokraté s 21 procenty hlasů. Komunisty by volilo 16 procent lidí, Stranu zelených 10 procent a křesťanské demokraty 6 procent dotázaných. Zákonodárci neumí podle jihočeských voličů řešit korupci úředníků, ani zajistit dostatečnou nabídku volných pracovních míst. Dobře si však podle nich nevedou ani při obnově venkova a podpoře zemědělství a při vytváření podmínek pro podnikatele. 
     Naopak nejpříznivěji hodnotí Jihočeši ve svém kraji úroveň školství a vzdělávání, zajištění kvalitní lékařské péče a stav životního prostředí. Ve srovnání s ostatními kraji republiky přitom lidé žijící v jižních Čechách v žádném z kritérií nijak nevybočují z celostátního průměru. 
Jihočeši byli velmi kritičtí k nabídce volných pracovních míst v regionu. Dali jí známku podle školní klasifikace blížící se čtyřce, ačkoli jižní Čechy patří mezi kraje s nejnižší nezaměstnaností. „Nová místa chceme vytvářet v oblasti zemědělské prvovýroby, zejména ve výrobě bioetanolu. Další místa lze vytvořit ve strojírenské výrobě, například v Jihostroji a v turistickém ruchu, zejména v dobudování sítě lázní - například v Nových Hradech, v Třeboni, Vráži u Písku a v Bechyni,“ uvedl lídr KSČM Vojtěch Filip. 
     Protože Jihočeši žijí v kraji se silnou tradicí venkova a zemědělství, trápí je, že po rozpadu řady zemědělských družstev a státních statků ztratili lidé na vesnici práci a mladí se stěhují za prací do měst. Podle lídra ODS Toma Zajíčka se už dnes tradice jihočeského produkčního zemědělství nevrátí k původním výnosům, a proto občanští demokraté podporují obnovu venkova jinak. 

Jak zajistit práci lidem na vesnici 

„Aby mohli lidé žít na vesnici, potřebují tam mít práci. V jižních Čechách se k tomu nabízí vytvořit podmínky pro ekologické zemědělství. U pastvin a polí, které už neslouží zemědělství, navrhujeme jejich zalesnění. Podporujeme rovněž agroturistiku a veškerou turistiku, která může na vesnicích ve službách živit řadu dalších lidí,“ upřesnil Zajíček. 
     Nejen lidé na vesnicích, ale i ve městech si stěžují čím dál víc na to, že stát svou špatnou politikou a legislativou likviduje malé a střední podnikatele. Ačkoli krajská samospráva podpořila podnikatele několika dotačními tituly, regionální pomoc je spíš pouze morální podporou. 
     „Podmínky pro malé a střední podnikatele může zlepšit zejména co nejméně buzerace ze strany státu - to znamená snížení administrativní náročnosti toho, co musí živnostník vyplňovat, a odstranění řady zbytečných regulací. Spolu s tím musí být snížena daň z příjmu fyzických a právnických osob i sociální pojištění. Stejně důležité je i pružnější pracovní právo, aby se podnikatel nemusel bát vytvořit nové pracovní místo,“ vypočítal lídr KDU-ČSL Miroslav Kalousek. 
     Ochrana před kriminalitou úzce souvisí s pocitem bezpečí a ten je výrazně nižší u starších lidí a také u žen. Zvlášť v době, kdy se zloději a násilníci zaměřují na slabší oběti, které jsou pro ně snadnou kořistí. Podle lídra Strany zelených Dany Kuchtové odpovídá za ochranu lidí policie, ale selhává hlavně v ochraně veřejného pořádku, v boji proti korupci a zajištění bezpečnosti silniční ochrany. 
     „Chceme nový zákon o policii a nové zákony o tajných službách a zpravodajské technice. Tyto zákony zajistí, že se policie víc zaměří na ohrožené skupiny a nebude pracovat izolovaně - musí víc spolupracovat se samosprávou a neziskovými organizacemi. Chceme také nezávislou kontrolu policie, protože je skandální, když se policie podílí na hospodářské kriminalitě,“ řekla Kuchtová. 

Tabulka 

* Jihočeši a volby       
Březnový průzkum STEM 
ODS             27 %    
ČSSD            21 %    
KSČM            16 %    
Strana zelených 10 %    
KDU-ČSL          6 %    

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - jižní Čechy