Brzy začneme brát voliče občanským demokratům
Právo 
20.3.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 4 | autor: Michal Strnad

VOLEBNÍ LÍDR SNK-ED JOSEF ZIELENIEC ŘEKL PRÁVU:

* Průzkumy dávají vaší formaci SNK Evropským demokratům necelé procento preferencí. Jak vidíte své šance vy?

Já bych jen připomenul, že ty průzkumy byly úplně stejné před volbami do Evropského parlamentu (EP), a nakonec jsme porazili všechny vládní strany. Nechci ty výzkumy napadat, to je módní, ale v případě neparlamentních stran neodrážejí realitu především proto, že máme v běžném období, kdy jsou parlamentní strany vnímány prostřednictvím jejich zástupců ve vládě a Poslanecké sněmovně, omezený vstup do médií. To se v kampani dostává do jiné polohy a stalo se to při volbách do EP. Nevidím proto jediný důvod, proč by se to nemohlo stát i teď.

* A co zelení? To je také neparlamentní strana.

Nástup zelených, který je trochu s časovým předstihem, ukazuje, že lidé chtějí alternativu. Zelení jsou stranou levého středu a vykrojují tu alternativu především z portfolia ČSSD. My jsme stranou pravého středu a poměrně brzy začneme ten střed vykrajovat z druhé strany.

* A nemáte pocit, že zelení vykrajují právě i vám? Mají tam třeba Martina Bursíka a další politiky, kteří jsou vnímáni jako pravý střed.

Já myslím, že ne. Vždyť tam na druhé straně jsou lidé jako Petr Uhl, který je velmi levicový, mají tam až extrémní levicové aktivisty, takže myslím, že nás neohrožují.

* Vy jste byl pět let ministrem zahraničí. Schválil byste vy osobně v případě, že Írán neustoupí, silové řešení - třeba nálet na jeho jaderná zařízení?

Každé řešení musí směřovat k cíli, ne vytvářet problémy ještě větší. My musíme dosáhnout toho, aby fundamentalistický Írán neměl jaderné zbraně, to je základ. Prostředky souvisí s proveditelností a efektivností takového zásahu. Teď je na řadě Rada bezpečnosti.

* Jste známý odpůrce vstupu Turecka do EU, mohl byste mi shrnout své argumenty?

Netýkají se Turecka, ale Unie samotné. EU je instituce postavená na tom, co sdílíme: to jsou hodnoty odvozené z našich dějin, politický život, jenž je výsledkem složitého procesu emancipace naší, tedy evropské společnosti a situace, kdy došlo k reformaci, jež se postavila středověkému fundamentálnímu pohledu na jednotu náboženství a státu. To se utváří dlouhodobě a je to de facto v základech evropské integrace. Vstup Turecka by v tomto ohledu byl neústrojný. Dostal by nás do úplně jiných situací a jiných problémů, které nejsme vybaveni řešit.

* Například?

Podívejme se na konkrétní věci: Turecko bude mít za jednu generaci víc obyvatel než Německo a Francie dohromady - se všemi důsledky, které to pro evropské instituce bude mít. Turecko je země, která má čtvrtinový národní důchod, než činí průměr EU. Při této velikosti, při tak odlišné struktuře průmyslu by to znamenalo revoluci všech přerozdělovacích procesů. Turecko hraničí s Irákem, Íránem, Sýrií, Gruzií a Arménií, je to nejvýbušnější oblast světa, tam je prastarý konflikt, který není naším konfliktem. My můžeme pomoci ho řešit, ale kdybychom se stali jeho součástí, byli bychom vtaženi do něčeho, s čím Evropa vůbec neumí zacházet. Víte, pro vstup Turecka jsou dvě skupiny politiků - první jsou ti, kdo věří, že když se něco podepíše a dohodne, ať je to cokoliv, že to bude fungovat. To jsou utopisté, sociální inženýři, patří sem velká část evropské levice včetně té naší. Druhá část ví, že to tak nebude fungovat, protože společnost má své hodnotové kořeny a tradice, které nelze překonat dohodou. Tato část ví, že to by byl konec EU -a proto to podporují. Patří sem i český prezident i politici ODS.

* A co tedy s Tureckem podle vás?

Turecko je velmi důležitý spojenec - strategicky, hospodářsky. Stojí za to s ním načrtnout v EU velkorysý program unijní spolupráce v oblastech ekonomických, politických i vojenských, vždyť je také členem NATO. Ten program nemůže stát na plném členství, kde je volný pohyb lidí, který by při pohyblivosti tureckých občanů okamžitě vytvořil enklávy po celé Evropě, jak je známe z Německa. A nemůže tam být politické spolurozhodování.

* Teď k euroústavě: považujete ji za mrtvou, nebo je možné ji časem revitalizovat?

Kdo zná fungování institucí, ví, že EU ústavu potřebuje. Zda vznikne na bázi tohoto dokumentu, nebo vytvořením nového, je věc politické konjunktury. Ale o tom, že tento dokument musí vzniknout, nepochybuji. Jinak se Unie strašně oslabí.

* Hrozí potom, že bude za USA "sotva držet stopu"?

Tam jsou také ekonomické věci, otázka schopnosti čelit globálnímu vývoji, máme tu velmoci typu Čína a Indie - nyní velmoci ekonomické, zítra politické a pozítří vojenské. Unie musí umět v tomto světě velkých hráčů najít své místo. Jinak se dostaneme na okraj dění -to v tom nejlepším případě.

Foto popis|