Pražští političtí lídři: známé tváře i nováčci
Mladá fronta DNES 
4.4.2006 | rubrika: Praha | strana: 1 | autor: (man)

Praha - Tři ministři současní a jeden bývalý. Třináct předsedů politických stran. Tři publicisté a tři živnostníci. Hostinský, hudební producent i průvodce po Praze.
To všechno jsou politici, kteří se v červnu objeví na prvním místě kandidátek pro volby do Poslanecké sněmovny. V porovnání s ostatními kraji nabídne Praha voličům mnohem větší koncentraci známých tváří.
"To může být zrádné. K úspěchu tady nestačí jenom být vidět v novinách nebo v televizi, v Praze totiž lidé mnohem víc sledují politiku a na politiky pak mají výrazně vyšší nároky," míní politolog Rudolf Kučera. Praha bývá ve svých volebních preferencích vyrovnaná a většinou dává přednost pravici, tedy ODS, podle Kučery se letos situace může změnit. Velké strany - občanští a sociální demokraté - totiž tentokrát poněkud opomněly přesvědčovat nerozhodnuté voliče a spíš utvrzovaly stabilní příznivce. "Jenže právě nerozhodnutých je v Praze více než kde jinde," zdůrazňuje Kučera, podle něhož Pražany ovlivňuje jedno základní pravidlo: Čím více do politiky vidíš, tím méně máš jasno.
"Obyvatele hlavního města je pak obtížné o něčem přesvědčit. Z toho pak mohou těžit menší strany, které nabízejí alternativní a specifický program. Jako například Strana zelených," míní politolog.
Úplnou novinkou je v letošních volbách v Praze například strana 4 VIZE Zdeňka Macury. Ta voličům nabídne čtyři politické pilíře: daňový systém na jednom listu formátu A4, kratší pracovní týden, rodinný dům pro každého snadněji a regulaci reklamy.

Více viz Co tíží... na straně C4

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - Praha

Klíč| Kučera Miloslav; PSP

Co tíží Prahu? Doprava, tvrdí lídři
Mladá fronta DNES 
4.4.2006 | rubrika: Praha | strana: 4 | autor: MAGDALENA NOVÁ

MF DNES představuje jedničky pražských kandidátek do poslaneckých voleb, které se uskuteční v červnu

Praha - Jednadvacet tváří povede v červnu jednadvacet stran do volební bitvy. Cíl mají stejný - získat co nejvíc z přibližně pětadvaceti křesel, která patří Praze v Poslanecké sněmovně.
Kdo má podle odborníků největší šanci na úspěch? Politoložka Vladimíra Dvořáková je přesvědčena, že to opět bude Občanská demokratická strana. "Praha je tradiční baštou pravice a lidé tady nemají díky nejvyšším příjmům a nejvyšší životní úrovni příliš důvodů volit levici. Nejsou ani tolik konfrontováni se sociálními problémy," vysvětlila Dvořáková pohnutky Pražanů, proč ve volbách pravidelně válcují občanští demokraté demokraty sociální.
Její slova potvrzuje i výzkum, kterým agentura SC&C monitorovala předvolební nálady v Praze. ODS by do urny vhodilo hlas devětatřicet procent Pražanů, ČSSD by to bylo o sedmnáct procent méně. Pětiprocentní hranici nutnou ke zvolení by pak překročily už jen dvě strany -KSČM s devíti procenty a Strana zelených s osmi procenty. Lidovci by volebním sítem propadli, získali by jen čtyři procenta.

Doprava, nebo korupce?

Předvolební výzkum SC&C zachytil také názory Pražanů na největší problémy, se kterými by se měli noví političtí vůdci utkat. Čtyři z pěti bodů získala s přesvědčením korupce a také dopravní situace - hustota a stav silnic, dálnic a obchvatů.
Že obyvatele Prahy tíží právě takové problémy, pochopili i politici. Na dotaz MF DNES, co podle nich nejvíc sužuje hlavní město, většinou svorně odpovídali: doprava, korupce a také kriminalita.
"Největším problémem Prahy je doprava. Řešením je urychlení dostavby metra, dostavba silničního okruhu, využití železniční dopravy na území Prahy a systematická výstavba tramvajových linek v okrajových částech," odpověděl například předseda monarchistické strany Koruna Česká Václav Srb.

**

Zdenka Ulmanová

Strana Rovnost Šancí

Kdo je lídr: 51 let, novinářka, spisovatelka, předsedkyně strany
Největší problém Prahy: Problémem je malé zastoupení žen na radnicích. Kvůli tomu není rozdělování investic zohledňováno z hlediska žen. Rády bychom proto prosadily kvóty, aby mělo více žen podíl na politice. Strany, kde není poměr mužů a žen vyrovnán, by se vůbec neměly účastnit politického klání.

Mirek Topolánek

ODS

Kdo je lídr: 50 let, předseda strany
Největší problém v Praze: Praze by pomohl návrat do minulosti, kdy byly obce motivovány tím, že dostávaly část z výnosů daní. Proto by měla znovu mít podíl z daní zde vytvořených. Tím bude podporováno i podnikání v jednotlivých městech a obcích. (Převzato z pořadu Otázky Václava Moravce speciál.)

František Beneš

Komunistická strana Čech a Moravy

Kdo je lídr: 61 let, původně zeměměřič, nyní poslanec PS PČR
Největší problém v Praze: Praha doplácí na rozpočtové určení daní pouze na množství učitelů a škol, které musí financovat z vlastní kapsy jako zřizovatel škol. Kdyby zaměstnance škol platil stát, problém by se velmi rychle vyřešil. (Převzato z pořadu Otázky Václava Moravce speciál.)

Petr Nový

Nezávislí (foto nedodal)

Kdo je lídr: 41 let, podnikatel, jednatel dceřiné společnosti rakouské firmy
Největší problém Prahy: Problémem jsou podle Nezávislých neprůhledné veřejné soutěže, udělování grantů a doprava včetně parkování. Dokud Praha nevybuduje rozsáhlé podzemní garáže, těžko se něco změní, stačí se jednoduše inspirovat příklady evropských metropolí.

Jan Tamáš

Humanistická strana

Kdo je lídr: 29 let, IT konzultant, předseda strany
Největší problém Prahy: Hlavní problém naší země - Prahu nevyjímaje - je v tom, že peníze dnes převládají nad člověkem. Z nástroje, který nám původně měl sloužit, se stal bič, který používá menšina k ovládání většiny. Řešení vidím v přímé demokracii, která by nahradila stávající demokracii formální.

David Rath

Česká strana sociálně demokratická

Kdo je lídr: 40 let, ministr zdravotnictví, nestraník
Největší problém Prahy: Praha doplácí na rozpočtové určení daní, vytváří 150procentní HDP ve srovnání s průměrnými zeměmi Unie. Je bohatá a já bych si přál, aby byla ještě bohatší. Měli bychom ale cítit solidaritu s těmi, kteří nežijí v bohatém regionu. (Převzato z pořadu Otázky Václava Moravce speciál.)

Pavel Němec

Unie svobody-Demokratická unie

Kdo je lídr: 34 let, ministr spravedlnosti, předseda strany
Největší problém Prahy: Za největší problém považujeme rozpočtovou diskriminaci hlavního města Prahy, navrhujeme řešení, a to: nechat více peněz v obcích, kde se podniká a vytváří zisk. Druhou klíčovou otázkou je doprava, řešením je urychlit dokončení dálničního okruhu Prahy.

Václav Truhlář

Česká pravice

Kdo je lídr: 44 let, podnikatel, předseda pražského územního sboru
Největší problém Prahy: Největší současný problém hlavního města spatřuji v absenci celistvého silničního obchvatu metropole. Zdá se mi, že nějakým způsobem vyřešit tuto aktuální problematiku v současnosti vlastně ani nemá nikdo zájem. A to se musí velmi urychleně změnit.

Richard Knot

Koalice pro Českou republiku

Kdo je lídr: 53 let, publicista, předseda Nezávislé iniciativy
Největší problém Prahy: Přestože žiji v Praze 31 let, už od budování socialismu se městu nedaří vyřešit problémy s rostoucí kriminalitou, která kvůli korupčnímu prostředí prorůstá přes děsnou infrastrukturu celým městem, až do těch nejšpinavějších uliček a periferních zákoutí průmyslových zón.

Martin Bursík

Strana zelených

Kdo je lídr: 46 let, předseda strany
Největší problém v Praze: Praha doplácí na rozpočtové určení daní, což je potřeba změnit. Obce zatím mají příjmy z daní z nemovitostí, které jsou zanedbatelné. Je potřeba, aby obce dostávaly také podíl z daní z příjmů právnických osob. (Převzato z pořadu Otázky Václava Moravce speciál.)

Jiří Hrdina

Balbínova poetická strana

Kdo je lídr: 54 let, vede Balbínovu poetickou hospůdku (programový ředitel), předseda strany
Největší problém v Praze: Poslanci by neměli řešit specifické problémy jakékoliv obce. Na to máme jiné orgány. Zásadním úkolem Poslanecké sněmovny je vytvořit v podobě zákonů tak dobré obecné mantinely, aby orgány samosprávy mohly své konkrétní problémy řešit samy.

John Bok

Nezávislí demokraté (předseda V. Železný)

Kdo je lídr: 60 let, předseda spolku na podporu nezávislé justice v ČR Šalamoun
Největší problém Prahy: Nemyslím si, že problémy, jež sužují Prahu (dopravní infrastruktura, bezpečnost, korupce, zhoršující se životní prostředí), jsou specifické pro město, ve kterém žiji a za něž kandiduji. Na rozdíl od jiných regionů není tak postiženo nezaměstnaností.

Petr Hannig

Strana zdravého rozumu

Kdo je lídr: 60 let, producent, předseda strany
Největší problém Prahy: Doprava. Zrušit systém nefunkčních jednosměrek, které byly nadiktovány od psacího stolu. Dále pak ošetřit potírání drobné kriminality v hromadné dopravě, aby bylo možné potrestat loupící skupiny, které každý zná, ale nikdo proti nim nebude z obavy o své zdraví svědčit.

Cyril Svoboda

KDU-ČSL

Kdo je lídr: 49 let, ministr zahraničí
Největší problém Prahy: Z hlediska Prahy je rozpočtové určení daní nespravedlivé, ale pro zbytek republiky je to výhodné. Chci, aby na tom byla Praha lépe, proto bych zvedl ruku pro legislativní změnu. Praha je totiž motor, lokomotiva republiky. (Převzato z pořadu Otázky Václava Moravce speciál)

Václav Srb

Koruna česká

Kdo je lídr: 48 let, průvodce a tlumočník, předseda strany
Největší problém Prahy: Určitě doprava. Řešením je urychlení dostavby metra, dostavba silničního okruhu, využití železniční dopravy na území Prahy a systematická výstavba tramvajových linek v okrajových částech. Pro nerezidenty parkování v centru za evropské ceny a pro ně také mýtné za průjezd.

Zdeněk Macura

4 VIZE

Kdo je lídr: 31 let, IT manažer, zakladatel strany
Největší problém Prahy: Problémem je doprava a dopravní zácpy. Řešení snad přinese obchvat. Druhým problémem jsou bezdomovci. Podporuji vybudování center pro koupel a praní, která by mohla tito psychicky zlomení lidé 2x měsíčně zdarma využít. Aby je motivovalo centra navštívit, dostali by navíc třeba stravenku.

Petr Cibulka

Pravý Blok

Kdo je lídr: 55 let, předseda strany
Největší problém Prahy: Pravý Blok - strana za ODVOLATELNOST politiků, NÍZKÉ daně, MINIMALIZACI byrokracie, SPRAVEDLIVOU justici, REFERENDA a PŘÍMOU demokraciiWWW. CIBULKA. NET změní dnešní kriminální poměry v jejich pravý opak prosazením svého programu.

Jan Kasl

SNK Evropští demokraté

Kdo je lídr: 54 let, zastupitel města Prahy, místopředseda strany
Největší problém Prahy: Prahu sužuje korupce a klientelismus, nedůvěra k politikům, hulvátství a nekompetentnost, ale hlavním problémem je doprava - nedostatečné financování hromadné dopravy ze státního rozpočtu. Nedokončený pražský okruh přivádí do Prahy tranzitní dopravu a statisíce aut.

Jaroslav Rovný

Česká strana národně socialistická

Kdo je lídr: 58 let, podnikatel, předseda České strany národně sociální
Největší problém Prahy: Jednoznačně ovzduší, největším znečišťovatelem jsou automobily. Bylo by potřeba podporovat městskou dopravu, nahradit autobusy například tramvajemi či trolejbusy. Na velkých tazích do města by měla vznikat cenově dostupná záchytná parkoviště.

Petr Bahník

Právo a spravedlnost

Kdo je lídr: 38 let, průvodce a tlumočník, předseda strany
Největší problém Prahy: Největším problémem je kriminalita. Řešením je zpřísnění podmínek pro imigranty a zamezení činnosti mezinárodních mafií. Znamená to zkvalitnit práci policie, zajistit patřičné vybavení a dostatek policistů v ulicích. Za úvahu by rozhodně stálo zhodnotit činnost městské policie.

Jan Skácel

Národní strana

Kdo je lídr: 71 let, původně podnikový právník, dnes ekonomickoprávní poradce
Největší problém Prahy: Největším problémem metropole je bezpečí občanů, to znamená nekompromisní boj proti kriminalitě všeho druhu, především v souvislosti s drogami. Dalšími problémy hlavního města je znečištěné ovzduší a dopravní obslužnost.

Foto popis|

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - Praha

Klíč| Státní rozpočet; Svoboda Cyril; KDU

Schröder v ruských službách
Mladá fronta DNES 
4.4.2006 | rubrika: Ekonomika | strana: 5 | autor: (ČTK)

Vláda bývalého kancléře se zaručila za úvěr pro ruskou státní firmu. Schröder o tom prý nevěděl

Berlín - Začátek bývalého německého kancléře Gerharda Schrödera v ruských službách začíná neslavně.
O víkendu vyšlo najevo, že bývalý Schröderův kabinet slíbil ještě v září po prohraných předčasných parlamentních volbách ruskému státnímu koncernu Gazprom záruku na úvěr ve výši 900 milionů eur.
Gazprom se podílí na stavbě ruskoněmeckého podmořského plynovodu, který Schröder ve své funkci prosazoval. Bývalý kancléř navíc Gazprom zastupuje jako šéf dozorčí rady konsorcia NEGP, které má plynovod postavit. Akcionáři konsorcia jsou kromě Gazpromu i společnosti E. ON a BASF.
Schröder tvrdí, že o rozhodnutí nevěděl. "Na rozhodnutí o poskytnutí záruky jsem se nepodílel, ani jsem o něm nevěděl," řekl kancléř o víkendu v televizi ZDF. Gazprom podle něj také nemá v úmyslu záruku využít.
Záruku na úvěr slíbil Gazpromu koncem loňského října výbor tehdejších ministrů. "To bylo to nejrozumnější, co jsme mohli udělat. Příští generace budou za ten plynovod vděčné," řekl nedělníku Bild am Sonntag bývalý ministr hospodářstvíWolfgang Clement.
Minulý čtvrtek Schröder nastoupil do křesla šéfa dozorčí rady konsorcia s ročním platem 250 tisíc eur.
Náhlý přechod kancléře z politické dráhy do konsorcia po těsně prohraných volbách už v minulosti vyvolal podezření, že jde o odměnu za prosazování stavby plynovodu. Schröder to vždy odmítal.
"Naskýtá se otázka, zda se Schröder pomocí záruky úvěru na sklonku existence červeno-zelené vlády zvláště nedoporučil do zaměstnání za 250 tisíc eur měsíčně," napsal včera v komentáři prestižní konzervativní deník Frankfurter Allgemeine Zeitung.
Poslanci malé liberální FDP a Zelených nyní zvažují, že navrhnou zřízení parlamentního vyšetřovacího výboru, který by zjišťoval, jak to bylo se Schröderovým nástupem do konsorcia.
Kancléř však včera zvítězil v soudním sporu se šéfem liberální FDP Guidem Westerwellem. Soud v Hamburku zakázal Westerwellemu, aby opakoval obvinění, podle kterých Schröder "vyřídil zakázku" pro Gazprom. Westerwelle kdysi v rozhovoru řekl, že považuje za problematické, když Schröder jako kancléř vyřídil firmě zakázku a později nastoupil do jejích služeb.

Foto popis| PROSÍM? JÁ NIC NEVÍM... Loni v říjnu vláda bývalého kancléře Gerharda Schrödera schválila záruku za úvěr pro ruský státní podnik Gazprom. Schröder, který se ve čtvrtek stal šéfem dozorčí rady firmy vytvořené s Gazpromem, říká, že o ničem nevěděl.
Foto autor| FOTO: AP

Nový průzkum: většinovou vládu sestaví ODS
Mladá fronta DNES 
4.4.2006 | rubrika: Z domova | strana: 6 | autor: (jik)

Praha - Po volbách budou jen dvě varianty, jak sestavit reálnou většinovou vládu. Tedy pokud se naplní včera zveřejněná prognóza agentury Factum Invenio, která vychází z aktuálních volebních preferencí.
Tu první variantu nové povolební vlády by sestavovala vítězná ODS společně se stále sílící Stranou zelených a s Kalouskovými lidovci. Dohromady by tyto tři strany měly ve dvousetčlenné Poslanecké sněmovně 107 křesel.
Pokud by se tyto tři strany nedohodly, nastala by ještě druhá možnost: vláda ODS a ČSSD. Tedy takzvaná velká koalice, kterou však zatím obě strany odmítají. Tato varianta by se opírala o 119 poslanců.
To je hlavní závěr včerejší prognózy. Ten další říká, že letos 2. a 3. června přijde k volbám historicky nejméně voličů: necelých 54 procent (v roce 2002 to bylo 58 procent). Agentura Factum Invenio zjišťovala aktuální nálady voličů minulý týden mezi tisícovkou lidí starších 18 let. Zjistila, že nejvíce příznivců má stabilně ODS, s mírným odstupem následuje ČSSD a třetí stranou je KSČM. Do Poslanecké sněmovny se podle prognózy dostane ještě Strana zelených s výsledkem 10,5 procenta a KDU-ČSL s 9,9 procenta.
Zelení, kteří bodují v průzkumech posledních dvou měsíců, podle agentury profitují z nekonfliktního vystupování svých představitelů a středově orientovaného programu, který oslovuje nespokojené levicové i pravicové voliče.

Graf

Rozdělení křesel
Kolik mandátů by strany získaly ve volbách?

ČSSD 55
ODS 64
KSČM 38
Zelení 22
KDU-ČSL 21

Zdroj: Factum Invenio

Tabulka

* Volební prognóza
Kolik by strany získaly ve volbách hlasů

ODS                   29,3 %
ČSSD                 25,3 %
KSČM                 17,6 %
Strana zelených       10,5 %
KDU-ČSL               9,9 %
US-DEU                 2,5 %
Hnutí Nezávislí       1,9 %
SNK Evropští demokraté 1 %

Zdroj: Factum Invenio

Klíč| Volební preference; Kalousek Miroslav; KDU

Bém zpochybnil Bursíkovu dotaci
Mladá fronta DNES 
4.4.2006 | rubrika: Z domova | strana: 6 | autor: (ČTK)

UDÁLOSTI

Praha - Pražský primátor Pavel Bém z ODS včera zpochybnil způsob, jakým předseda Strany zelených Martin Bursík získal od památkářů v letech 1995 a 1996 na rekonstrukci svého barokního domu více než dvoumilionovou dotaci. Uvedla to včera TV Nova. Podle Béma je tak vysoká dotace nezvyklá a Bursík byl jako tehdejší pražský zastupitel ve střetu zájmů. Šéf zelených to odmítá: výška dotace prý vyplývala z požadavků památkářů.

Příspěvek Vandy Králové, studentky gymnázia v Kutné Hoře
Mladá fronta DNES 
4.4.2006 | rubrika: Kultura | strana: 11 | autor: VANDA KRÁLOVÁ

Draslovka, Draslovky, Draslovce ...

Jméno kolínské chemičky se v průběhu ledna skloňovalo ve všech pádech. Únik kyanidu totiž není žádná drobnost. Jenže... Když se řekne únik kyanidu, člověk si představí nebezpečný mrak plíživě se rozlévající ulicemi města a pátrající po bezbranných obětech. Realita ovšem byla podstatně prozaičtější - kyanid nezabil stovky lidí, dokonce ani jednoho jediného člověka, zato ale zdecimoval populaci ryb od Poděbrad až do Mělníka, kde už se voda dost naředila - celkem přes osmdesát kilometrů řeky. A rybáři začali vyčíslovat, kolik by tak asi mohli chtít za tunu ryb. Stanovená cena byla 2 miliony za deset tun ryb. To znamená 200 000 za tunu, což je 200 za kilo ryb. Kolik že stojí kilový vánoční kapr?
Většina lidí si všimne, když jim doma něco uteče. Třeba když uteče mléko z hrnce na sporáku. Pak to prská a smrdí. Když teče voda, taky si toho většinou všimneme dřív, než se v ní brodíme po kolena. Jinak to ovšem mají v Draslovce. Uteče jim voda, ve které jsou jako bonus rozpuštěné kyanidy, nikdo si toho nevšimne a dozví se to o týden později z médií. Škoda, že se nepíše o rozlitém mléce...
Zajímavý jev je i diskuze o uzavření Draslovky. Kolínské matky se bouří, v městské radě vypuklo bezmála papežské schizma. Ovšem člověk, který se snaží si na všechno udělat nezaujatý názor, zjistit si dostatek informací a nepropadat beznaději, jen nevědoucně krčí rameny. Co když zase něco uteče? "Ani si toho nevšimneme," pravila učitelka chemie, ,,otrava kyanidem nastává téměř okamžitě."
Byly ryby v Labi po otravě kyanidem zelené? A byli zelení rybáři? Volí rybáři Zelené? A volí je Jan Tleskač?

***

* Jak hlasovat SMS posílejte na 724 245 484 Tvar SMS: stc (mezera) příjmení autora vítězné práce. Každý den můžete v soutěži hlasovat jen jednou. Nominované práce budeme zveřejňovat do soboty 15. dubna.
Výsledky vyhlásíme v úterý 18. dubna.

Foto popis|

O autorovi| VANDA KRÁLOVÁ, Gymnázium Jiřího Ortena, Kutná Hora

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - střední čechy (střed)

ODS v průzkumech vede, zelení a lidovci stoupají
Hospodářské noviny 
4.4.2006 | rubrika: Z domova | strana: 4 | autor: (čtk)

STALO SE

Strana zelených by podle nejnovějšího průzkumu agentury Factum Invenio dva měsíce před volbami poprvé překročila hranici deseti procent zisku hlasů, mírně si polepšili i lidovci. Opoziční ODS potvrzuje roli favorita s předpokládaným ziskem 29,3 procenta hlasů. Na druhém místě zůstává před KSČM vládní sociální demokracie, která si pohoršila z 26,5 na nynějších 25,3 procenta hlasů. Lidovci by získali 9,9 procenta hlasů oproti 8,8 v polovině března. Strana zelených je podle Factum Invenio nejpřijatelnější variantou pro voliče ČSSD i ODS.

Bursík chystá socialismus
Hospodářské noviny 
4.4.2006 | rubrika: Názory | strana: 8 | autor: Josef Hujer

DOPISY A E-MAILY

Nedávno mě v diskusním pořadu Sedmička předseda Strany zelených Martin Bursík přesvědčil o tom, že veřejnost vůbec netuší, co se na ni v podobě ekologické daňové reformy řítí, jestliže by s ní zelení uspěli v parlamentu.
Navrhovaná reforma je totiž jen dalším nástrojem k masívnímu přerozdělování v rozsahu kolem 100 miliard Kč ročně se všemi obvyklými důsledky, jako jsou růst státní regulace a závislosti na státu, neúměrné zvýšení výrobních nákladů a podobně. Martin Bursík to potvrdil, když přiznal, že co se více vybere na ekologických daních, o to by se měly snížit odvody na sociální a zdravotní pojištění. Tuší zelení, že financování těchto fondů je od státního rozpočtu oddělené a že přesměrování finančních toků by představovalo zásadní zásah do celého fiskálního systému? Takto koncipovaná ekologická reforma tedy není rozhodně >zelená<, ale čistě socialistická. Podle mého by bylo lepší motivovat k využívání nových technologií, a nikoli penalizovat používání vybraných >škodlivých< zdrojů energie (například uhlí nebo jaderné energie). Vždyť záleží spíše na vyspělosti technologie, jakou se energie získává a využívá, než na surovině použité k její výrobě.
A tento aspekt chystaná reforma opomíjí, což ji v mých očích deklasuje na populistický nástroj, který povede k dalšímu zbytečnému posílení vlivu státu. Jen aby politici mohli voličům říct - máme ekologické daně, děláme tedy maximum pro životní prostředí.

***

Redakce uveřejňuje v rubrice Dopisy odpovědi na články a dopisy čtenářů, které vyjadřují jejich názory. Vyhrazuje si právo příspěvky krátit a redakčně upravit. Anonymy nezveřejňuje. V rubrice Chyby a vysvětlení napravuje pochybení a odpovídá na dotazy k obsahu i jazyku HN.

Kontaktní adresy: telefon: 233 073 041 e-mail: dopisy.hn@economia.cz pošta: HN, oddělení dopisů, Dobrovského 25, 170 55 Praha 7

O autorovi| Josef Hujer, Vlašim

S dovozy odpadů na půl cesty
Hospodářské noviny 
4.4.2006 | rubrika: Názory | strana: 8 | autor: Eva Tylová

DOPISY A E-MAILY

Poslanecká sněmovna projednávala novelu zákona o odpadech, do které poslanci vložili přísnější podmínky pro jejich postih. Na základě podnětu nevládních organizací a odborné veřejnosti navrhl ministr životního prostředí zpřísnění podmínek pro dovozy odpadu do spaloven komunálního odpadu. Tyto dovozy označené jako dovozy za účelem likvidace jsou zakázány, ale je velký lobbistický tlak na překlasifikování těchto dovozů na spalování odpadu k energetickému využití. Pokud k tomu dojde, Ministerstvo životního prostředí je nebude moci zakázat. Zpřísnění podmínek spočívalo v jasné definici, co je a co není energetické využití.
Poslanci tyto pozměňovací návrhy nepřijali, nezměnili tedy současný nejasný právní stav, který může vést k dovozům statisíců tun komunálního odpadu do našich spaloven a dále k výstavbě spaloven nových.
Jednou z největších bariér výstavby nových spaloven byla jejich ztrátovost. To se s německým odpadem změní, spalovny na něm budou dobře profitovat. Na úkor životního prostředí a občanů. Připomeňme jen, že z každé spálené tuny komunálního odpadu zůstane 300 kg odpadu nebezpečného.

***

Redakce uveřejňuje v rubrice Dopisy odpovědi na články a dopisy čtenářů, které vyjadřují jejich názory. Vyhrazuje si právo příspěvky krátit a redakčně upravit. Anonymy nezveřejňuje. V rubrice Chyby a vysvětlení napravuje pochybení a odpovídá na dotazy k obsahu i jazyku HN.

Kontaktní adresy: telefon: 233 073 041 e-mail: dopisy.hn@economia.cz pošta: HN, oddělení dopisů, Dobrovského 25, 170 55 Praha 7

O autorovi| Eva Tylová, členka odpadové sekce Strany zelených

Schröder čelí kritice kvůli Gazpromu
Hospodářské noviny 
4.4.2006 | rubrika: Ze zahraničí | strana: 17 | autor: Barbara Bublíková

BYZNYS A POLITIKA

DÜSSELDORF, 4. 4. 2006

Řešit či ne. To je jedna z velkých otázek, kterou se nyní zabývá řada vysoce postavených německých politiků. Terčem jejich pozornosti je jedno z nových zaměstnání bývalého kancléře Gerharda Schrödera jako šéfa dozorčí rady ruskoněmeckého konsorcia NEPG, které bude provozovat plynovod vedoucí Baltským mořem. Zelení, někdejší koaliční partner Schröderových sociálních demokratů (SPD), tak například považují jeho chování za nechutné a požadují jeho odchod z funkce, současná vláda CDU/CSU věc komentovat nechce.
Debatu vyvolal fakt, že ještě za Schröderovy vlády bylo schváleno vydání záruky na miliardový úvěr německých bank pro ruský plynárenský gigant Gazprom, který je většinovým podílníkem NEPG. Sám Schröder nicméně řekl, že o ničem nevěděl, a kritiku, že využil své funkce ve svůj prospěch, odmítá. K vydání záruky došlo v říjnu loňského roku, tedy měsíc po celoněmeckých volbách, kdy ještě nebyla ustanovena nová vláda. Zastání má exkancléř naopak u současného ministra hospodářství Michaela Glose. >Kdybych dnes dostal žádost podpořit něco takového úvěrem, pak bych byl pro,< řekl Glos, který je členem původně opoziční CDU. Stavbu ropovodu již v minulosti podporovala i současná kancléřka Angela Merkelová. K diskusi se mezitím vyjádřil i Gazprom, který garanci podle vlastního prohlášení již nepotřebuje.
Plynovod vzbuzuje nelibost v Polsku a v pobaltských státech. Vedení po mořském dně je totiž připraví o poplatky, které by tyto země dostaly, kdyby se plynovod stavěl přes jejich území.
Kromě diskuse o státní záruce mnohé politiky ale už pobuřuje samotný fakt, že Schröder nyní pracuje pro projekt, který jako politik prosazoval. Za post šéfa dozorčí rady firmy, na níž se kromě Gazpromu po 24,5 procenta podílí i německé koncerny Wintershall a E. ON-Ruhrgas, ročně dostane 250 000 eur.
Někteří politici tvrdí, že si své zaměstnání zajistil již v září minulého roku, kdy byl ještě německým kancléřem. To ale Schröder v rozhovoru pro deník Handelsblatt výrazně popírá.
>Byl jsem s tím konfrontován až v listopadu a nejdříve jsem odmítl,< řekl. >Ale kvůli tomu, že jsem se chtěl soustředit na poradenství a nechtěl se profesně pevně vázat,< dodal Schröder.
Kvůli kritice, která se proti němu v Německu spustila, dokonce neváhal jít před soud. Ten mu včera dal za pravdu, když zakázal šéfovi liberální strany FDP Guidu Westerwellemu tvrdit, že Schröder jako kancléř dal firmě >zakázku< a posléze pro ni začal pracovat.
NEPG není jedinou aktivitou exkancléře - mimo jiné pracuje také například jako poradce pro švýcarské nakladatelství Ringier či pro investiční banku Rothschild.

Foto popis| Exkancléř Schröder má vazby nejen na Gazprom, ale i na vydavatelství Ringier či banku Rothschild.
Foto autor| FOTO: BLOOMBERG

O autorovi| Barbara Bublíková, www.ihned.cz/bublikova; /Od naší zpravodajky/

Další průzkum potvrdil nástup zelených
Lidové noviny 
4.4.2006 | rubrika: Domov | strana: 4 | autor: čtk

PRAHA Opoziční ODS dva měsíce před volbami potvrzuje roli favorita s předpokládaným ziskem 29,3 procenta hlasů, i když je toto číslo o půl procenta menší než v polovině března, uvádí nejnovější průzkum Factum Invenio. Strana zelených by podle něj poprvé překročila hranici deseti procent zisku hlasů, mírně si polepšili i lidovci. Na druhém místě zůstává před KSČM vládní sociální demokracie, která si pohoršila z 26,5 na nynějších 25,3 procenta hlasů. Lidovci by získali 9,9 procenta hlasů oproti 8,8 v polovině března.
Ve sněmovně by podle průzkumu mohla získat většinu tři uskupení: koalice ODS, KDU-ČSL a Strany zelených nebo koalice ČSSD, KSČM a Strany zelených nebo velká koalice ODS a ČSSD. ODS by pravděpodobně získala 64 mandátů, ČSSD by měla 55 poslanců, KSČM 38, Strana zelených 22 a KDU-ČSL 21 křesel ve sněmovně. Poslance by v současné době volilo 53,6 procenta voličů.

Klíč| PSP; KDU sněmovna; ČSSD sněmovna; KSČM sněmovna

Bém zpochybnil dotaci pro Bursíka
Lidové noviny 
4.4.2006 | rubrika: Domov | strana: 4 | autor: čtk

OPRAVA DOMU

PRAHA Pražský primátor Pavel Bém (ODS) zpochybnil způsob, jakým předseda Strany zelených Martin Bursík získal v letech 1995 a 1996 na rekonstrukci svého barokního domu více než dvoumilionovou dotaci. Podle Béma je tak vysoká dotace nezvyklá a Bursík byl podle něj jako tehdejší pražský zastupitel ve střetu zájmů. Šéf zelených s tím nesouhlasí, výška dotace podle něj vyplývala z požadavků památkářů. Informovala o tom včera televize Nova.

Strany omezují kampaň, peníze dají na povodeň
Právo 
4.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 2 | autor: Petr Janiš, Oldřich Danda

ČSSD, lidovci a komunisté uvažují o zrušení TV spotů

Ušetřit na předvolební kampani se chystají politické strany. Získané peníze by měly posloužit lidem sužovaným záplavami.
Lidovci nebudou natáčet předvolební klip za milión korun, který se měl pouštět v České televizi. Uvažují o tom i soc. dem. a komunisté.
Úřadující šéf ČSSD Bohuslav Sobotka včera Právu potvrdil, že jeho strana výdaje omezí. "Dohodli jsme se, že naši volební kampaň zredukujeme a v první fázi poskytneme jeden milión korun z prostředků určených na volební výdaje."
Další formu pomoci vedení strany prodiskutuje dnes. Premiér a volební lídr ČSSD Jiří Paroubek nicméně včera pro novináře uvedl: "V nejbližších dnech vybereme na doporučení organizací soc. dem. z postižených regionů jednotlivé projekty, na které budou tyto peníze poukázány."
S nápadem využít peníze na předvolební klip na pomoc postiženým přišli lidovci. "V televizi budeme mít pouze vizuál doplněný zvukem z rozhlasového spotu," řekl v pondělí Právu mluvčí KDUČSL Ondřej Jakob.
Celkově bude kampaň lidovců stát zhruba 45 miliónů korun. Politické strany se mohou těsně před volbami zdarma prezentovat v České televizi a rozhlase v několikaminutových šotech.
O zrušení televizních spotů přemýšlí i soc. dem. "Navrhnu to vedení ČSSD," informoval místopředseda ČSSD Martin Starec. Soc. dem. se chystá za kampaň utratit více než 100 miliónů korun.
Pomáhat chtějí také komunisté. Podle šéfa KSČM Vojtěcha Filipa se vedení této strany ve čtvrtek rozhodne, zda také nezruší výrobu televizního spotu a ušetřené peníze nepošle potřebným.
Filip se také chystá navrhnout, aby vysocí funkcionáři darovali osobně na pomoc zaplaveným obcím nějakou částku.
"Nevěříme iniciativám kromě Červeného kříže, tak budeme získané prostředky předávat přímo starostům poškozených obcí," řekl Právu Filip. Komunisté chtějí do získávání voličů investovat 30 miliónů.

ODS ještě váhá, zelení nedají

Předseda ODS Mirek Topolánek si dokáže představit, že by také přispěli lidem ze zatopených oblastí. Jak? "O tom se poradíme v úterý na grémiu strany," řekl Právu Topolánek, konkrétně však nic nezmínil. Místopředseda ODS Ivan Langer ČTK řekl, že neví o tom, že by občanští demokraté redukci předvolební kampaně chystali. "Je to věc individuální solidarity každého člověka," prohlásil.
ODS počítá s kampaní za 80 miliónů korun.
Měnit volební kampaň kvůli povodním nebude Strana zelených, jejíž loňské hospodaření podle výroční zprávy skončilo v deficitu asi 1,4 miliónu korun. "My jsme byli střízliví a stáli jsme na zemi od samého prvopočátku," reagoval pro ČTK předseda Martin Bursík. Drtivou většinu kampaně podle něj dělají lidé, kteří se zelenými sympatizují a pracují zadarmo nebo za režijní ceny. Kampaň by podle Bursíka měla stranu stát zhruba 13 miliónů korun.

Klíč| Jakob Ondřej; KDU

Factum: ODS udržuje náskok před soc. dem.
Právo 
4.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 5

PRAHA (luk) - Podle nejnovějšího včera zveřejněného výzkumu agentury Factum-Invenio, která v předvolební době provádí své prognózy každých 14 dní, si udržuje ODS náskok nad soc. dem. Strana zelených a lidovci by posílili.
Podpora ODS se podle dat k 29. březnu oproti polovině tohoto měsíce nezměnila, ztráta půl bodu je v rámci statistické chyby. Soc. dem. si mírně pohoršila. Volilo by ji 25,3 procenta dotázaných, což je o 1,2 bodu méně.
Prognóza u komunistů zůstává stejná. Dosáhli by 17,6 procenta (-0,2 %). Zeleným šance podle Factum stoupají od ledna již ve čtvrtém průzkumu. Nyní dosáhli 10,5 procenta (+1,4 %). Agentura, na rozdíl od konkurence, uvádí výrazně vyšší šance lidovců. Podle ní by dosáhli 9,9 procenta (+1,1 %).
V přepočtu na mandáty by ve 200členné Sněmovně vypadalo rozložení sil následovně: ODS by měla 64 křesel, ČSSD 55, KSČM 38, zelení 22 a lidovci 21. Možná by tak byla pravostředová koalice ODS, zelených a lidovců se 107 hlasy.
Naopak levostředová vláda soc. dem., zelených a lidovců by většinu nezískala (98). Stejně tak by nemělo dostatek hlasů spojenectví ODS a KDU-ČSL (85), které preferují občanští demokraté. Možná by nebyla ani menšinová vláda soc. dem., opírající se o komunisty (93), o níž hovoří premiér Jiří Paroubek. Případná velká koalice ODS a ČSSD, kterou jejich představitelé oficiálně odmítají, by měla se 119 hlasy pohodlnou většinu, avšak nikoli většinu ústavní, která vyžaduje 120 mandátů.
V době výzkumu se například uskutečnila televizní diskuse ČT v Ústeckém kraji, v níž mimo jiné vystoupil premiér Jiří Paroubek či lídr ODS, ústecký primátor Petr Gandalovič. V té době se ještě neřešily povodně. V poslední den výzkumu soc. dem. slíbila 60tisícové porodné za první narozené dítě, 90 tisíc za druhé a 120 tisíc korun za třetí.
Volební prognóza není totéž, co preference. Ty jsou jen jedním z podkladů pro výpočet prognózy. Dalšími jsou například výsledky minulých voleb, zohledňuje se ochota lidí zúčastnit se voleb a vývojové trendy skutečné účasti.
Průzkum proběhl od 24. do 29. března mezi 959 občany.

***

Kolik by strany získaly hlasů

ODS + ČSSD          119
ODS + SZ + KDU-ČSL  107
ČSSD + SZ + KDU-ČSL 98
ČSSD + KSČM         93
ODS + KDU-ČSL       85

GRAF

Volební prognóza k 29. březnu 2006 v %

ODS 29,3
ČSSD 25,3
KSČM 17,6
Zelení 10,5
KDU-ČSL 9,9

mandáty

KSČM 38
ČSSD 55
93

Zelení 22
22

ODS 64
KDU-ČSL 21
85

Factum Invenio, PRÁVO - ti

Osmnáct stran a hnutí do voleb
Právo 
4.4.2006 | rubrika: Karlovarský kraj | strana: 11 | autor: (ČTK, zr)

KARLOVY VARY - Osmnáct politických stran, hnutí a uskupení se v Karlovarském kraji přihlásilo v řádném termínu do červnových parlamentních voleb. Jsou to: 4 VIZE, Balbínova poetická strana, ČSSD, KDU-ČSL, Koalice pro Českou republiku, KSČM, Koruna česká, Národní strana, Nezávislí, Nezávislí demokraté, ODS, Právo a Spravedlnost, Pravý blok, Rovnost šancí, SNK Evropští demokraté, Strana zdravého rozumu, Strana zelených, US-DEU.
Na rozdíl od parlamentních voleb před čtyřmi lety nekandidují například Republikáni Miroslava Sládka nebo Strana za životní jistoty. Do volebního klání vstupují naopak Nezávislí demokraté europoslance Vladimíra Železného nebo Právo a Spravedlnost. Pokud kandidující strany splnily všechny náležitosti, budou do 14. dubna zaregistrovány.

Regionální mutace| Právo - Karlovarský kraj

Gazprom dostal za Schrödera miliardovou záruku
Právo 
4.4.2006 | rubrika: Ze zahraničí | strana: 13 | autor: (DPA, bh)

Bývalý kancléř čelí podezření, že si tím pojistil nynější lukrativní manažerský post v gigantické firmě

Bývalá německá vláda kancléře Gerharda Schrödera dala koncem října minulého roku záruku ruskému koncernu Gazprom na půjčku ve výši téměř jedné miliardy eur (29 miliard korun).
Jak dále s odvoláním na důvěrnou zprávu ministerstva financí napsal list Süddeutsche Zeitung, kredit měl umožnit výstavbu části tzv. severoevropského plynovodu (NEGP), jenž by propojil ruská naleziště podmořskou trasou se SRN. Schröder se přitom minulý čtvrtek stal oficiálně předsedou dozorčí rady německo-ruské společnosti NEGP, jejímž většinovým vlastníkem je právě Gazprom a za SRN ji spolufinancuje energetická firma Eon a chemický koncern BASF.
Exkancléř se tak podle médií dostal do podezření, že si těsně před odchodem z politiky zařídil "malou domů" a pojistil si lukrativní manažerské místo v největším plynařském koncernu světa. Schröder ale podobné spekulace popřel. "V době, kdy jsem byl kancléřem, jsem o podobném návrhu nevěděl a ani jsem se jím tedy nemohl zabývat," řekl televizi ZDF. Také ruský gigant se vůči myšlence záruky ohradil. "Gazprom je vynikající dlužník, který nemá potřebu využívat záruk," napsal v komuniké.

Opozice chce vyšetřování

Obdobné rozhodnutí kabinetu nicméně potvrdil exministr hospodářství Wolfgang Clement: "To bylo to nejrozumnější, co jsme mohli udělat. Příští generace budou za ten plynovod vděčné," řekl nedělníku Bild am Sonntag.
Zatímco současná velká koalice nevidí v půjčce žádný právní problém, někteří opoziční politici chtějí, aby Schröderovo angažmá prošetřil parlamentní vyšetřovací výbor.
"Celá ta věc pořádně smrdí," řekla Gudrun Koppová z FDP. Myšlenku prošetření kauzy podporuje i Levicová strana a část poslanců za Zelené.

Stál jsem tehdy už mimo politiku, brání se

Šéf FDP Guido Westerwelle naopak podle výroku hamburského soudu nesmí o Schröderovi šířit zprávy, že ještě ve funkci kancléře "dával zakázky firmě, do jejíhož čela následně vstoupil". Sám exkancléř nevidí na svém přátelství s ruským prezidentem Vladimirem Putinem a funkci v projektu NEGP nic špatného.
Podle svých slov nabídku na šéfa dozorčí rady, jež mu vynese roční plat 250 tisíc eur (7,1 mil. Kč), přijal jako bývalý politik až loni v prosinci, když už si byl jist, že jeho politická kariéra skončila.
Schröder působí kromě kontroverzního angažmá v Gazpromu jako poradce švýcarského mediálního koncernu Ringier a prostřednictvím jedné newyorské agentury se nechává zastupovat v přednáškové a publikační činnosti.

Foto popis| Okolo bývalého kancléře Gerharda Schrödera neutichají spekulace.
Foto autor| Foto Reuters - Stringer

Nepovažuji za pravděpodobné, že zelení půjdou do vlády s ODS, říká Petr Uhl
Právo 
4.4.2006 | rubrika: Rozhovor | strana: 14 | autor: Alexandr Kramer

* Petře, veřejnost tě zná především jako obránce lidských práv, což tě za totality stálo devět let kriminálu. Zároveň se o tobě ví, že máš výrazně levicové názory. Setkáváš se se situacemi, kdy se tyhle dva životní postoje v tobě dostávají do sporu?

Vidím, že tě hned na úvod překvapím: já sám se až tak moc za levičáka nepovažuju.

* Nepovídej! Od kdy?

Pokud je levicovost v Čechách spojována s paternalismem, s autoritářstvím, s obavami ze všeho cizího, s protiněmectvím a s protievropanstvím, s nátlakem na asimilaci menšin všeho druhu a tak dále, tak jsem levicový nebyl vlastně nikdy.

* To přece nemá s levicovostí nic společného; všechny ty postoje, které jsi vyjmenoval, najdeš stejně na levici jako na pravici.

Právě proto si myslím, že ta pravolevá kategorizace je zavádějící. Podívej, sám jsi řekl, že mě mají všichni zařazeného jako levičáka, ale jestli jsou důraz na lidskou důstojnost, na jedinečnost každého člověka, na lidská práva a na právní stát pravicové, tak jsem byl vždycky naopak pravičák. A pravicový byl v tom případě dokonce i Karel Marx, protože to byl on, kdo napsal, že společnost bude svobodná teprve tehdy, až zajistí svobodu každému jednotlivci.

* Já levici a pravici chápu jako pojmy související s přístupem k ekonomickému a sociálnímu uspořádání.

Podle mne se s nimi ani tam nedá vystačit. Můžeš mi říct, zda třeba prodloužení věkové hranice pro odchod do důchodu je levicové, nebo pravicové? Já to nevím. Je pravicový, nebo levicový požadavek Strany zelených, jejímž členem jsem už čtyři roky, aby byl privatizován státní podíl v ČEZ - v situaci, kdy ten ČEZ díky svému monopolu na trhu s elektřinou vytahuje občanům z kapes miliardové nemravné zisky? Já prostě takhle neuvažuju. Nekladu si otázku, zda je něco levicové nebo pravicové, ale zda to je správné, užitečné.

* Správné a užitečné pro koho? Pro celou společnost, nebo jen pro některé skupiny? Pro většinu, nebo pro menšinu? Pro zaměstnance, nebo pro zaměstnavatele? Pro majitele domů, nebo pro nájemníky? Která práva jsou pro tebe dnes důležitější - vlastnická, nebo sociální?

Ta i ona; s trochou sebeironie ti opět odpovím, že právě od Marxe jsem se kdysi naučil hledat v protikladech dialektickou jednotu. Ty kladeš proti sobě zájem společnosti a jejích jednotlivých skupin, ale tu společnost přece tvoří všechny ty skupiny, čili je třeba hledat taková řešení, která v maximální možné míře respektují práva těch i oněch.

* Proč jsi před těmi čtyřmi lety dal Straně zelených přednost před ČSSD? Mě to už tehdy udivilo, protože jsi na mě vždycky dělal dojem člověka, který je v srdci sociální demokrat.

Na to jsem ti už vlastně odpověděl: protože Strana zelených pro mne představuje přijatelnější kulturní alternativu i vůči té sociální demokracii. Protože není nacionalistická ani xenofobní, protože je vstřícnější vůči menšinám, protože je mnohem proevropštější. V ČSSD - i když připouštím, že možná ne v jejím nynějším nejužším vedení - v podstatě stále převládá tradiční duch národního obrození; o některých problémech, například o zacházení s německým obyvatelstvem po druhé světové válce, se tam prakticky nedá diskutovat. Ve Straně zelených žádná taková tabu nejsou, tam se cítím jako svobodný člověk.

* Neměl jsi přece jen vstoupit spíš do sociální demokracie a snažit se zevnitř, aby se z ní stala taková strana, jaká by se ti líbila?

Sašo, to je nad síly jednoho člověka. Koneckonců, já jsem tam přece v roce 1998 fakticky vstoupil, tím, že jsem dva a půl roku dělal v Zemanově vládě zmocněnce pro lidská práva. Asi si vzpomeneš, že jsem tu funkci složil, když byla moje žena zvolena zástupkyní ombudsmana. Ale možná nevíš, že jsem ji složil s velkou úlevou, protože jsem zjistil, že většina lidí v té vládě má jinou krevní skupinu než já. Stejnou ji měli snad jedině Honza Kavan, Pavel Rychetský, částečně Pavel Dostál a Miloš Kužvart... Většina ostatních byli lidé, kteří chtěli betonovat Labe, lidé, kteří jeli v různých temných klientelistických záležitostech, lidé, kteří byli zaklíněni v národovecké tradici a to, že jdeme do Evropy, přijímali se skřípěním zubů. A teď si představ, že tohle byla takříkajíc osvícená špička. A že kdybych do té strany vstoupil, stal bych se členem její obvodní organizace tady v Praze 2, kde bydlím. Čili organizace, v jejímž čele stojí oddaný zemanovec pan Dašek. Proč bych pak raději neměl vstoupit rovnou do KSČM nebo do ODS?

* Můžu to shrnout tak, že tě zajímají více obecně lidské vztahy než samotná sociální spravedlnost?

Ne, já tohle od sebe neodděluju. Na předlistopadovém režimu mi nevadilo pouze to, že potlačoval občanské svobody, ale i to, že sice lidem zaručoval některé sociální jistoty, ale nezaručoval jim žádná sociální práva. Čili to ve skutečnosti nebyl socialismus... což říkám jako člověk, který se i dnes k socialismu hlásí. ČSSD v tomto ohledu urazila velký kus cesty kupředu a já ji v tom samozřejmě fandím. Její pojetí sociální solidarity a sociálních práv ale stále zůstává na můj vkus příliš etatistické, nedostatečně propojené s občanskou společností, s iniciativou lidí. Takže pokud můj postoj k ČSSD necháš shrnout mne, řeknu to takto: z těch čtyř ostatních stran, k nimž se SZ v příští Sněmovně patrně přidruží, je mi sociální demokracie svým programem nejbližší. Ale mnoha svými konkrétními postoji je to stále strana té části české kulturní tradice, kterou bychom měli postupně překonat. Když to řeknu natvrdo, je to v tomto smyslu pro mne strana zkostnatělých dědků.

* Pojďme se podívat, jak blízký je ti program Strany zelených. Už víme, že jsi pro privatizaci ČEZ; nevadí ti ani to, že SZ chce snížit objem hrazené lékařské péče?

To je pro mne novinka. Pokud je mi známo, součástí našeho programu je naopak požadavek na zvýšení částky, kterou stát vydává na tzv. státní pojištěnce. Nevím, jak ty počty nakonec celkově dopadnou, ale připouštím, že určité spoluúčasti pacienta, zejména pokud se jedná o léky, jimiž se strašně plýtvá, ale i u některých služeb, se nevyhneme. Samozřejmě je to třeba zařídit tak, aby to nebolelo ty, kteří na to nemají.

* Jaké služby máš na mysli?

Ty "hotelové" při pobytu v nemocnici, které de facto nejsou součástí zdravotní péče - myslím, že na ně bychom skutečně měli přispívat, zdarma by měly být pro důchodce, sociálně slabé.

* Člověk, který onemocní, má už tak výrazně nižší příjem - tak mu z něj ještě něco ukousneme? To bych fakt nikdy nevěřil, že něco takového uslyším zrovna od tebe!

Uklidní tě, když ti řeknu, že jsem pro to, aby se stále zvyšovaly nemocenské dávky? A jak se díváš na tu změnu, kterou už schválila Sněmovna - že prvních čtrnáct dnů tu nemocenskou zaměstnancům budou platit zaměstnavatelé? Je to podle tebe levicové, nebo pravicové?

* O tom jsem neuvažoval, ale pokud jde o to připlácení na pobyt v nemocnici, vrátím ti, co jsi mi řekl před chvílí: je mi fuk, jestli to je levicové nebo pravicové, podle mne to je prostě špatné!

Zdravotnictví sužují, i vinou ODS a ČSSD, jako pijavice farmaceutické společnosti a zdravotní pojišťovny. A na úkor pacientů i státu se z něho snaží mít neoprávněný zisk i mnozí zubaři, lékárníci a lékaři. Dobrá řešení neexistují. Zelení navrhují řešení, která jsou méně špatná než jiná.

* Podepisuješ se pod požadavek SZ, aby byla zrušena minimální daň pro živnostníky?

Ne. Příliš tomu nerozumím a měl jsem nějaké námitky, na něž jsem nedostal uspokojivé odpovědi, takže za tento požadavek se postavit nemohu. Ale nepovažuji ho za tak zásadní, abych proti němu musel vystupovat.

* Další věc, o kterou chce tvoje strana usilovat, je zrušení registračních pokladen...

To se mi taky nelíbí, protože kontrola těch příjmů je podle mne namístě. A když už ty pokladny byly zavedeny, připadá mi hloupé je zase rušit.

* Lidovým novinám jsi řekl, že jediná věc v programu SZ, s níž nesouhlasíš, je požadavek na zkrácení adopčních lhůt. Teď to vypadá, že těch věcí je přece jen víc.

Ano, asi jich je víc, ale výrazně nesouhlasím opravdu pouze s těmi adopčními lhůtami, protože dobře vím, že tam často dochází ke kupčení s kojenci. Těm ostatním věcem rozumím méně, proto jsem jim také věnoval menší pozornost.

* Probíhá ve vaší straně diskuse mezi příznivci povolebního spojenectví s ČSSD a s ODS?

Já v podstatě neznám ve Straně zelených nikoho, kdo by toužil po spojení s ODS. ODS je strana, která je odpovědná za celou řadu špatných věcí, k nimž tady došlo v průběhu privatizace, navíc je to strana protievropská a xenofobní. V tomto smyslu stojíme na opačných pólech. Na druhé straně jsou v SZ lidé, kterým sociální solidarita neleží tolik na srdci jako mně; ti mají k ODS přece jen o něco blíž než k sociální demokracii.

* Je jich hodně?

My to nepočítáme. Ty věci jsou v pohybu. Představme si, že po volbách už v čele těch dvou velkých stran nebudou pánové Topolánek a Paroubek, to se může klidně stát... A já znám řadu členů ODS, nejméně deset, kteří tam mají významné funkce a s nimiž bych dovedl spolupracovat - umím si představit i to, že bych zvedl ruku pro vládu, ve které by byli. Neumím si ale představit, že bych ji zvedl pro kabinet, ve kterém by seděli lidé jako pan Topolánek, Langer, Tlustý, Bendl, Nečas, Říman...

* To máme téměř celou současnou špičku ODS. Jsi tedy jednoznačně proti koalici SZ s ODS s jejím nynějším vedením?

V této chvíli ano, ale podívej, já nevím, jak ty volby dopadnou a co bude po nich. Upřímně říkám, že jsem přesvědčen, že s lidmi, jako je hejtman Jihočeského kraje Jan Zahradník, hejtman Ústeckého kraje Jiří Šulc, primátor Ústí nad Labem Petr Gandalovič, Bedřich Moldan nebo europoslanec Jaroslav Zvěřina, bych se na mnoha věcech shodl. A proto by ode mne bylo ideologicky předpojaté, kdybych předem říkal: Ne, s ODS bych nespolupracoval nikdy!

* Hmm, z toho moc moudrý nejsem. Celé roky jsem si přál, aby unás vládla rudozelená koalice -a teď abych se bál, že když budu volit tebe, pomůžu zároveň ODS. To jsou teda paradoxy.

Nezlob se, Sašo, ale tohle je demagogie.

* Co je demagogické na tom, když chci vědět, k čemu bys použil můj hlas?

Dobře, tak se zeptej Paroubka, zda se ti zaručí, že neudělá koalici s Topolánkem. Já ti můžu říct, že to, že Strana zelených půjde do vlády s ODS, považuji za málo pravděpodobné. Pravděpodobnější je, že tady vznikne vláda velké koalice. My se ale nesnižujeme k tomu, abychom voličům říkali: Nevolte sociální demokraty, volíte tím Topolánka.

* Za jak pravděpodobné považuješ, že půjdete do vlády s ČSSD?

Sašo, já se těmihle úvahami nezabývám. Pro tebe to je asi nepochopitelné, protože tu předvolební kampaň vidíš jako velkou reality show pod taktovkou Václava Moravce. Já to tak nevidím, pro mne volby nejsou soutěží v tom, která strana si dokáže objednat víc esemesek, ale soutěží politických programů, které položíme na stůl a budeme přemýšlet, zda je možné je zkombinovat. A zda ti lidé, kteří jsou na kandidátkách, budou schopni některou z těch kombinací realizovat. Proto jsem velmi opatrný a znovu ti říkám: Ano, ČSSD je mi mnohem bližší než ODS, ale to nev znamená, že za všech okolností budu prosazovat, abychom s ní šli do koalice nebo abychom ji podporovali. Uvidíme, jaké budou možnosti.

* Zdá se ti rozumné, že jste si ty možnosti zúžili usnesením republikové rady, které Straně zelených zakazuje nejen vstoupit do vlády, v níž by byli komunisté, ale i do vlády, která by při hlasování o důvěře potřebovala jejich podporu?

Já nejsem členem republikové rady, protože jsem členem Rady ČT a zákon o České televizi mi zakazuje zastávat politické funkce. U přijímání toho usnesení jsem ale byl, takže vím, že se tam také navrhovalo, aby se ten zákaz spolupráce vztahoval i na ODS. Tento názor se ale ukázal jako menšinový. Když se ptáš na můj názor na to usnesení, tak musím říct, že ta první část, že nepodpoříme vládu, v níž by seděli členové KSČM, mi nedělá žádný problém. Ta druhá část, že nevstoupíme do menšinové vlády podporované KSČM, mi už připadá problematičtější, a to i z čistě technického pohledu. Hlasování o důvěře probíhá po jménech a nikdy nemůžeš předem najisto vědět, kdo pro koho bude hlasovat. Navíc vládě k té důvěře stačí získat většinu přítomných poslanců, takže třeba i jen 61, pokud tam těch poslanců bude jenom 120. Čili mé pocity z toho usnesení jsou smíšené. A řekl bych, že pokud to bude aktuální, tak se republiková rada k tomuto tématu ještě vrátí.

* Co říkáš tomu, že váš předseda Martin Bursík k těm dvěma klauzulím přidal ještě třetí: že SZ nepodpoří při hlasování o důvěře žádnou menšinovou vládu, která by závisela také na podpoře KSČM?

Toto jeho vyjádření jde asi nad rámec onoho usnesení republikové rady. Je to jeho názor, který stranické orgány mohou korigovat.

* To je formální pohled; mě zajímá, co si myslíš o tom postoji?

Já bych pro jednobarevnou menšinovou vládu ČSSD, závislou na podpoře komunistů, asi taky ruku nezvedl. Považuju ji za špatné řešení, i když přece jen lepší než vládu velké koalice ODS a ČSSD.

* Proč?

Protože KSČM považuji za protievropskou a xenofobní stranu -podstatě za nejkonzervativnější vlivnou kulturně-politickou sílu v této zemi. A to by se určitě v jejím chování k té menšinové vládě projevovalo.

* Vojtěch Filip na této stránce naznačil, že KSČM by neměla velký problém s tím, kdyby menšinová vláda ČSSD hledala v zahraničněpolitických záležitostech podporu jinde než u ní. Kromě toho, proč byste tu vládu nemohli spolu s komunisty podržet při prvním hlasování o důvěře, když byste i pak měli její osud pořád v rukou?

To nemáš úplně pravdu, protože svrhnout vládu je obtížnější než ji jen neschválit. Ale jedno připouštím: pokud by programové prohlášení té hypotetické menšinové vlády ČSSD obsahovalo jasný závazek, že se v těch a v těch záležitostech bude opírat o podporu jiných stran než KSČM a že se jejími xenofobními postoji nenechá ovlivnit, mohl by to být důvod, abych svoji pozici přehodnotil.

* To je ale zatím dost akademická debata, viď - taky proto, že na pražské kandidátce SZ jsi až na šestém, prakticky nevolitelném místě. Čím to, že tě nedali výš, to máš v té straně tak slabou pozici?

Ta kandidátka vznikla z tajného hlasování delegátů krajské konference, a pokud mám být upřímný, tak to, že jsem se dostal na to šesté místo, mě příjemně překvapilo, spíš jsem počítal s nějakým dvanáctým nebo patnáctým. Důvod je jednoduchý: pražská organizace Strany zelených spolu s brněnskou byly baštami starého stranického vedení, které na zářijovém sjezdu SZ padlo. A já jsem byl jeden z těch, kteří k tomu pádu nejvíc přispěli. Což je paradox -

* - protože ideově jsi měl k Janu Beránkovi a Jakubu Patočkovi blíž než k Martinu Bursíkovi?

Ano, dá se to tak říct.

* Já jsem taky doufal, že potáhnete za jeden provaz, protože Patočka odjakživa usiloval o to, aby se zelení strategicky orientovali na spojenectví se sociální demokracií.

Jenže mně šlo vždycky hodně taky o to, jakým způsobem lidé o něco usilují; s Patočkou a Beránkem jsem za jeden provaz táhnout nemohl, protože si počínali jako sektáři a nerespektovali vnitrostranickou demokracii. Tedy: Pražáci a Brňáci mi až do sjezdu zazlívali, že chci, aby ti dva odešli ze svých funkcí, říkali, že tím stranu rozbíjím... Proto říkám, že jsem potěšen, že ani ne o půl roku později mě ta pražská organizace zařadila na šesté místo z 36 kandidátů.

* Já ti to potěšení přeju, ale nebylo by fajn dostat se taky do Sněmovny?

Pokud získám dost preferenčních hlasů, tak se tam dostat můžu.

* Máš pocit, že jsi uvoličů tak oblíbený?

Nevím. Vlastně bych se svými spolukandidáty ani nechtěl v tom kroužkování soutěžit a jsou tam i další známé osobnosti, především Martin Bursík, a pak taky Jaroslav Hutka, kterého jsem velmi prosazoval, ačkoli není naším členem.

* Jestli se nepletu, většina pražských sympatizantů Strany zelených jsou mladí lidé, hlavně studenti, kteří sice nemilují ODS, ale přesto politicky tíhnou spíš doprava. Nechci tě strašit, ale obávám se, že tvoje jméno mezi nimi nemá ten nejlepší zvuk.

To je tvůj názor, třeba se potvrdí a třeba ne, uvidíme. Já svou šanci vidím v tom, že jsem už od šedesátých let člověk alternativ. Takže věřím, že lidé, kteří hledají nějaké alternativy k současnému klientelismu, korupci, paternalismu a státnímu dirigismu, by mohli mé postoje ocenit.

* Možná ocení i ten tvůj vývoj...

Zleva doprava? Sašo, já tuto optiku zpochybňuju už třicet nebo čtyřicet let. Když uvážím, jak dlouho se osobně známe, tak mě trochu udivuje, že to nevíš.

* Tak teď už to vím. A taky vím, že už nejsme redakční kolegové.

Nejsme, k poslednímu březnu jsem přerušil pracovní poměr, abych měl ty zbývající dva měsíce volnou ruku na volební kampaň. Pokud se dostanu do Sněmovny, budu do Práva samozřejmě psát dál, ale za to, co napíšu, bude redakce mít odpovědnost už jen v tom smyslu, že zveřejňuje názor poslance Uhla. Pokud se tam nedostanu, možná se v té redakci budeme zase setkávat tak často, jako doposud. Nechme to budoucnosti.

***

Sociální demokracie je mi z těch ostatních stran svým programem nejbližší. Ale mnoha svými postoji je to stále strana té části české kulturní tradice, kterou bychom měli postupně překonat. Když to řeknu natvrdo, je to v tomto smyslu pro mne strana zkostnatělých dědků.

Foto autor| Foto PRÁVO - Václav Jirsa

Přiklepl si dotaci?
Blesk 
4.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 4 | autor: (pol)

PRAHA - Předseda Strany zelených Martin Bursík získal podle pražského primátora Pavla Béma (ODS) v letech 1995 - 96 neoprávněně dotaci přesahující 2 milióny korun od pražských památkářů na opravu svého barokního domu na pražské Malé Straně. Bursík byl tehdy členem zastupitelstva. "Byl nepochybně ve střetu zájmů," řekl Bém. Bursík nařčení odmítl.

ODS vede, zelení se drží
Blesk 
4.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 4 | autor: (ČTK)

BLESKOVĚ

PRAHA - ODS si ve volební prognóze Factum Invenio drží vedoucí pozici. Získala by 29,3 % hlasů, zatímco ČSSD si pohoršila z 26,5 na 25,3 %. Strana zelených má 10,5 %, KSČM 17,6 % a KDU-ČSL 9,9 %.

Klíč| ČSSD

Dopisy Blesku
Blesk 
4.4.2006 | rubrika: Dopisy | strana: 10

Vážení čtenáři, toto místo je vyhrazeno pro vaše názory. K tomu, co bylo v Blesku, co vás pálí, i k naší práci. Neklademe vám žádné hranice, větší šanci na zveřejnění však mají kratší příspěvky a redakce si vyhrazuje právo krátit dopisy dle potřeby. Pište nám na adresu Blesk, U Průhonu 13, 170 00 Praha 7.

* Taky chci registrovat!

Sice jsem žena a žiji s mužem a našimi dvěma dětmi, ale brát se rozhodně nechceme. Být jen tak "na hromádce" je totiž v našem státě ekonomicky výhodnější než v manželství. Ve spojitosti s tím, že chtěli homosexuálové a lesbičky partnerství, jsem se z úst politiků dozvěděla, jak jim hrozně záleží na té tradiční rodině. fakt k smíchu. Ano, zvýšená mateřská a porodné vypadá líbivě, ale spása to fakt není. Proto jestli budu chtít, aby měl po mně partner nárok dědit, aby mohl dostávat informace v době mé nemoci, půjdu někam na úřad a budu žádat registraci. To je přesně ta forma, která mi zřejmě vyhovuje.
V. Kroužková, Praha 5

* Opravdu >normální< zima?

Je mi pětasedmdesát let a moje skleróza je zatím docela v normě, tudíž bych snad mohl mít právo polemizovat s těmi, kteří tvrdí, že letošní zima byla sice delší, ale v podstatě normální. Že jsme jen rozmazlení méně "intenzívními" mrazy let minulých. Jestli si dobře pamatuji, tak podobnou zimu jsme neměli dobře dvacet, spíše však třicet let. Snad jen v dobách, kdy jsem byl malý, bylo tolik sněhu a tolik mrazivých dní současně. Možná by nás všechny zajímal nějaký podrobný přehled zim za poslední léta - co se nasněžených centimetrů i minusových stupňů týče.
A. Vyskočil, Kladno

* Souhlasím se zdražováním pečiva

Neměla bych to asi říkat nahlas, protože hodně lidí se mnou nebude souhlasit, ale chleba a rohlíky jsou velmi levné. Protože pocházím z vesnice a měli jsme i malé hospodářství, dovedu si představit, co práce a nákladů za každým tím rohlíkem je. A když si to uvědomíte i vy, nebude vám to pak připadat tak nesmyslné. A co víc - je na čase, aby se přestalo s pečivem plýtvat - u nás u popelnic je toho vždy hromada!
D. Stupisková, Ostrava

* Zelení jsou jen falešné lákadlo

Současní >zelení< znamenají pro mladé lidi opět jen falešné lákadlo. Jejich návrhy jsou často populistické směrem k mladým (zrušení zkoušek na školách, šestnáctiletí voliči) anebo nereálné (ekologická daň s dalším zdražením energií, adopce dětí homosexuály). Placení receptů a návštěv u lékaře by při neprůchodném odstranění příplatků za léky znamenalo další zhoršení situace seniorů a vážně nemocných. Jak chtějí chránit naše životní prostředí, dokázali netečností k zavalování naší země odpady. Mladí potřebují dostupnou možnost bydlení a pomoc při zakládání rodiny a ne podporu při adrenalinových rvačkách s policisty na Czech-teku.
František Truxa, Jablonec nad Nisou

* Městská policie a její pravomoci

Nelíbí se mi pořizování zvukových záznamů, které si městská policie dělá během služebních zákroků. Mám za to, že skryté nahrávání a pořizování zvukových záznamů bez výslovného souhlasu osoby, které se to bezprostředně týká, je protiprávním jednáním. Hrubým způsobem vstupuje a zasahuje do soukromí občanů, bezprostředně porušuje listinu základních práv a svobod a dalších právních norem. Protože tyto záznamy jsou na úrovni odposlechů, jsou tedy prováděny nezákonně, neboť je neošetřuje žádná právní norma, a tudíž ten, kdo je provádí, se zjevně dopouští trestného činu zneužití pravomoci veřejného činitele.
Jiří Linek, Návsí

* Na zastávkách se kouří dál

Dovede mě vytočit, když ráno čekám na autobusové zastávce a kolem mě pokuřuje spousta lidí. Zdá se mi, že nikdo nařízení o zákazech kouření prostě nerespektuje. Když poznamenám, že by si tuhle neřest mohli odpustit, setkám se jen s úsměšky. Volat městskou policii se mi příčí, ale když to půjde takhle dál, asi ten telefon zvednu. Nejsem proti cigaretám zaujatá, sama si jich u sklenky vína v hospůdce pár dám, ale že bych s tím opruzovala okolí, to by mě prostě nenapadlo. Navíc jsou kuřáci tak pohodlní, že si v zastávce sednou na lavičku a zakouří celé prostory, nemohou prostě poodejít pár metrů mimo krytou plochu. To je vážně neskutečné, jak necitelné spoluobčany máme.
K. Zajícová, Praha 5

Názory v této rubrice nemusejí vždy souhlasit se stanoviskem redakce

Foto autor| Kresba Jiří Šrámek
Foto autor| Kresba Karel Pechmann

>Hry na pátého< pokračují
Haló noviny 
4.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 2 | autor: (čh)

PRAHA - Agentura Faktum Invenio, jejíž výsledky v oblasti volebních průzkumů patří dlouhodobě k nejpřesnějším, zveřejnila svoji nejnovější volební prognózu. Její výsledek se však bohužel kryje s odhady CVVM a STEM, předvolební společenskopolitická hra >Na pátého< tak pokračuje (míněn je předpokládaný vstup páté strany do parlamentu, Zelených). Podle včera vydaného průzkumu Strana zelených dokonce již překročila hranici 10 %. Na první místo staví ODS (29,3 %) za ně ČSSD (25,3 %) a třetí KSČM se 17,6 procenta. Pětiprocentní hranici potřebnou pro vstup do sněmovny překračují ještě lidovci 9,9 procenta. Jedná se o volební prognózu, předpokládaná účast ve volbách je podle agentury Faktum Invenio pouhých 53,6 procenta. Není bez zajímavosti, že včera Mladá fronta Dnes zveřejnila výsledky průzkumu, který udělali studenti Univerzity J. E. Purkyně v Ústí nad Labem. Údajně oslovili 1591 Severočechů se skutečně >originální< otázkou: koho jste volili minule, koho budete volit nyní? ODS se v podmínkách tohoto kraje polepšila oproti roku 2002 o deset procent na 35,3 %, naopak ČSSD a KSČM se údajně pohoršily, první o 10 procent, druzí o nebývalých 12 %. V rámci >Hry na pátého< pochopitelně poskočila o deset procent Strana zelených. Tento průzkum nejvíce odnesli lidovci, ti by se do parlamentu nedostali vůbec (2 %). S blížícím se termínem voleb bude průzkumů nápadně či nenápadně stranících české pravici stále přibývat, to však není žádná letošní výjimka, není proto důvod aby české levicové spektrum podléhalo panice.

Zelení
Haló noviny 
4.4.2006 | rubrika: Komentáře - názory - polemika | strana: 11 | autor: Hana ŠKORPILOVÁ

POZNAMENÁVÁME

Na předvolebním nebi zažehly sdělovací prostředky, ale i některé skomírající politické strany zelenou hvězdu, za kterou prý máme u nás doma kráčet. Po mnoha vnitřních a docela i nechutných hádkách je tato strana nyní prý docela v pohodě a je, i když se dřív jaksi nemohla financí dopočítat, docela bohatá. Jedna z jejích lídrů dokonce nedávno veřejně připustila, že za tím stojí zahraniční kapitál.
Strana zelených slibuje, že všechno pořídíme ze zelené biomasy, nebudeme smět topit uhlím, zrušíme jaderné elektrárny, vyřídíme si to rázně s německými odpadky a také za její asistence zatočíme s korupcí a klientelismem. S kým chce toto provozovat, ještě neví. Je prý jí to jedno, jestli to bude ODS nebo ČSSD, hlavně že to bude. Už z tohoto nápadu je vidět, že Zelení chtějí prostě do sněmovny a když zelený bůh spustí, i s někým do vlády. Nevídaná podpora, kterou této straně poskytuje veřejnoprávní televize, ale i jiné sdělovací prostředky a agentury pro výzkum veřejného mínění, je určitě vítanou devizou v jejím snažení.
Poslední výzkum agentury Factum Zelené opět jistě potěšil, zvláště pak tvrzením, že berou hlasy KSČM a ČSSD. Jenomže ono je to asi trochu jinak. Strana zelených je především směsicí všech možných názorů a k jejímu vynesení na světlo určitě přispělo i to, že různí evropští demokraté či nezávislí evropští a čerství, jací ještě demokraté, si veřejnost příliš nezískali. Rozpadá se i US-DEU a kam jinam by měli pohrobci těchto stran zamířit (někteří už i zamířili) než do strany, která je přijme s otevřenou náručí. Takže pokud Zelení někomu ubírají, jistě to není ani KSČM a dokonce ani ČSSD nebo ODS.
Volební kampaň teprve začíná a po plzeňském vystoupení jednoho ze zelených lídrů Evy Tylové, bych to všechno tak jasně zeleně neviděla. Ledaže by prosadila,kromě trestání policistů a nanebevzetí technařů, aby se na příštím CzechTecu žvýkala místo drog biomasa.

Foto popis|

Ve velké hře o Poslaneckou sněmovnu jsou pouze tři strany
Haló noviny 
4.4.2006 | rubrika: Komentáře - názory - polemika | strana: 11 | autor: Václav VĚRTELÁŘ

Máme za sebou první týdny předvolební kampaně voleb do Poslanecké sněmovny. I když si to občané většinou zřejmě neuvědomují, jde o mnoho. Jde o to, jakým směrem vykročí česká společnost po volbách, tedy na řadu let. Buď podlehneme směru prosazovanému USA v zájmu další nadvlády nad světem pomocí globalizační etapy kapitalismu, nebo tento vývoj zastavíme či alespoň zpomalíme, a vydáme se směrem k obnovení základů >sociálního státu< (v rámci kapitalistické společnosti), což by bylo příznivější pro budoucí přechod k sociálně spravedlivější společnosti - k socialismu. Taková je realita současného dne. Není důležité, že si to zatím většina občanů, žijících v úsilí přežití ze dne na den, neuvědomuje. Vítězství pravicové kapitalistické globalizace znamená další zbídačování většiny společnosti v důsledku maximálního růstu zisků nadnárodních firem a společností. Znamená to věčné válečné konflikty v zájmu >trvalé války proti terorismu< (tedy za energetické zdroje a nadvládu USA nad celým světem) a prohlubování propasti mezi bohatnoucí menšinou a chudnoucí většinou ve světě i v každém státě. Tomu v podstatě slouží i současná Evropská unie, i když zde jsou ještě obrovské vnitřní rozpory a nelze vyloučit, že se současné pojetí Evropské unie v průběhu nejbližších let zhroutí a vzniknou zcela jiné, doufejme příznivější, základy evropské spolupráce. Záměrně nehovořím o integraci, protože tento pojem byl dosavadní politikou, zejména v ekonomické oblasti, značně zdiskreditován. Jak se tato zásadní situace, která hrozí zkázou civilizace, projevuje ve vnitřní (domácí) politice ČR?
Všechny dosavadní volební preference ukazují, že jako hlavní >hráči< na domácí scéně existují pouze tři strany: ODS, ČSSD a KSČM. Vedení současné ČSSD se svojí dosavadní politikou zařazuje na stranu kapitalistického globalizačního rozvoje, i když verbálně není tak primitivní v dosažení těchto cílů jako ODS. ČSSD již od vlády Miloše Zemana se přihlásila k >transformační politice< dřívějších pravicových vlád Václava Klause a v mnoha směrech (například ve výprodeji národního majetku) byla ještě >pilnější< než pravice. Postupně ustupuje tlaku nejnovějších, celosvětových, pravicových reforem: deregulace nájemného a liberalizace všeho druhu, důchodová reforma, reforma zdravotnictví, školství, sociálního systému. Pravice, vedená ODS, do značné míry ztrácí nervy a svou Modrou šanci manipulačně přizpůsobuje občanům, aby je příliš nevystrašila (například snížení daně na potraviny). ČSSD i ODS předkládají různé >přitažlivé< návrhy v oblasti daní (zejména), aby lákaly voliče. Má to však obrovskou chybu. I průměrný občan, který není specialista v oblasti ekonomiky, si lehce spočítá, že výhra na jedné straně mu přinese dvojnásobnou i vícenásobnou prohru na straně druhé. Ani ČSSD, ani ODS totiž zatím nemají komplexní vybilancovaný návrh svých návrhů. Ani jedna z těchto stran totiž nepřináší, co bude dělat, až skončí výprodej národního majetku a začne nutnost splácení rekordní zahraniční zadluženosti. Totéž se týká i občanů. Jak a z čeho budou platit deregulované tržní nájemné, když budou nadále platit sociální a zdravotní pojištění a ještě si budou muset >dobrovolně< platit pojistku na důchod, případně na zdravotní pojištění, splácet hypotéku na byt, splácet půjčku na studium a ještě se >starat< o své rodiče, a podobně? Současně porostou i ceny energií, potravin a všeho. Po vstupu do eurozóny se >zafixují< čtvrtinové mzdy a důchody ve srovnání s průměrem EU, ale ceny se průměru EU přiblíží. Zatím jsem od našich vládních činitelů neslyšel, že to tak nebude. Chápu, že mnohým občanům se již politika ČSSD a ODS nelíbí. Proto snad začali >pošilhávat< po Straně zelených, která se ústy Bursíka přihlásila jednoznačně k pravici. Ta ve své politice je však zcela >na dně<. Jednoznačně ví pouze jedno: dostat se do Poslanecké sněmovny. Zřejmě je >aktivně< podporována v průzkumu předvolebních preferencí >vlivnými kruhy<. To jim však ve volbách nepomůže. Osobně bych se vsadil, že se do Poslanecké sněmovny nedostane a problémy bude mít i KDU-ČSL (není to ani ryba, ani rak). Zbývá KSČM. Má trvale stabilizovaný program. Když vydrží, tak zvítězí - dříve nebo později.

Foto popis|

Klíč| Volební preference; KDU

Proč by lidé měli volit právě KSČM?
Haló noviny 
4.4.2006 | rubrika: Komentáře - názory - polemika | strana: 11 | autor: Karel HOŠEK

Je to velice zajímavá a aktuální otázka, s kterou jsem se setkal při přípravě kandidátů Jihočeského kraje. Máme sice dobrý volební program, objasňujeme jeho priority, opíráme se o dostupné fakty a argumenty. Zpravidla se snažíme ukázat tu stručně, tu mnohomluvně náš program, naše cíle opřené o některé místní poznatky. To je správné. Ale ať si každý člen a sympatizant KSČM zkusí odpovědět na uvedenou otázku.
Proč volit právě KSČM a ne ČSSD, ODS, KDUČSL nebo Zelené. Zdánlivě banální, jednoduché a jasné, doslova k smíchu, to musí >vysypat z rukávu i malé dítě<.
Leckdo by asi řekl - lidé by KSČM měli volit proto, že chce mnoho udělat pro lidi v sociální oblasti, že se obrací k neprivilegovaným vrstvám, navrhuje opatření a bude usilovat o zlepšení jejich sociální situace. Program KSČM obsahuje čitelné ekonomické návrhy, vyjadřuje se k palčivým problémům životního prostředí, oslovuje mladou generaci, důchodce, uvádí kritické přístupy k zahraniční a bezpečnostní politice ČR, EU, NATO apod.
A občan, zejména mladý člověk, zpravidla bez vážného zaujetí proti naší straně, většinou konstatuje: >Ano, ale to říkají všichni. Komunisté, stejně jako demokraté s přívlastkem sociální, občanští či křesťanští. A také Zelení, u nichž již pouze schází, aby se přejmenovali na Zelenou demokratickou stranu. Proč tedy právě volit komunisty, když programy - kromě ODS - jsou si dosti podobné. Všichni dohromady slibujete svobodu, demokracii, lidská práva, nápravu nedostatků, řešení zaměstnanosti, bydlení, zdravotnictví, potrestání podvodů, korupce apod. Všichni říkáte, že problémy hodláte, tedy umíte řešit. Aže víte, kde na to vzít zdroje. Proč volit komunisty, stranu spojenou s minulostí, stranu, se kterou nikdo nechce jít do vládní koalice? Řekněte tedy jasně a srozumitelně, proč vás volit!<
Proto zkusme argumentovat nikoli tím, co konkrétně v řadě oblastí KSČM navrhuje, ale tím, čím se odlišuje od jiných politických stran.
KSČM dává většině lidí zřetelně pojmenovanou vizi, tedy naději na důstojný život v jiném, nekapitalistickém, sociálně spravedlivějším systému. Nejde o frázi, je to principiální protiklad k uměle pěstované beznaději, smíření se s realitou, k rezignaci. O dlouhodobé vizi přímo nehovoří žádná jiná politická strana. Tímto pojmenováním dává KSČM na srozuměnou, že má jasno ve strategii i politické taktice a ví, co je cílem a co bude prosazovat jako reálné v jednotlivých etapách. Dnes je to především zápas za důstojnost člověka, udržení sociálních jistot, prosperitu sloužící většině lidí a za bezpečnostní jistoty občanů.
Programově i akčně je dnešní komunistická strana jiná než do roku 1989. Přestože je dlouhou dobu opoziční stranou, dokázala v praxi, že důsledně ctí zákony, demokracii, pluralitní systém či ústavnost země. Jako jediná se nepodílí na řetězci afér, podvodů, korupce či jiných skandálů, hospodářské kriminalitě apod. Naopak, v Poslanecké sněmovně, v krajských a obecních zastupitelstvech prokazují poslanci KSČM i komunističtí starostové odbornou i politickou erudovanost při prosazování zájmů obyčejných lidí. Na těchto úrovních s KSČM spolupracuje celé politické spektrum, bez ohledu na minulost a antikomunistické útoky.
Nejvíce se KSČM vymezuje vůči jiným politickým stranám v oblasti zahraniční a bezpečnostní politiky, kde za základ považuje boj za udržení míru, odpor proti nesmyslným válkám, které vede zejména USA a NATO pod různými záminkami, jako je boj s terorismem. Konkrétně navrhuje, aby ČR vystoupila v souladu s platnými regulemi z vojenské složky NATO. V dlouhodobé perspektivě navrhuje rozpustit NATO a vytvořit celoevropský bezpečnostní systém.
Argumentem, který by si měli obzvláště uvědomit voliči, kteří nechtějí, aby jejich spoluobčané byli bezohledně odíráni, kterým jde o demokracii a rozumné sociální uspořádání, je fakt, že při volbě jakéhokoli jiného subjektu kromě KSČM nemají záruku, že z voleb vzejde vláda >podle jejich gusta<. Politikové některých stran, snažících se přilákat levicové či sociálně cítící občany, dávají vcelku jednoznačně najevo, že programové zásady a zájmy těchto voličů pro ně nejsou tak důležité. Bude-li to vyžadovat situace, jejich peněženky a kariérní zájmy, jsou schopni uzavřít koalici s pravicovou ODS. Tak tomu bylo s opoziční smlouvou ČSSD a ODS, vznikem vládní koalice ČSSD, KDU-ČSL a US-DEU, kde postupně pravice významně omezovala původně levicové záměry. Tato situace se může opakovat v daleko horší podobě. Nelze si dělat iluze, že ODS v koalici se SZ a KDU nebo ve velké koalici s ČSSD se z >bezohledného vlka popoháněného Modrou šancí přemění v tolerantního beránka<.
Pozice KSČM bude určena co největším počtem získaných poslaneckých křesel. Silná KSČM může být nejlepší zárukou, že racionální proudy v ČSSD a SZ nezapomenou na levicové a sociální prvky svých programů a nepřipustí, aby se jejich strany staly pouhou převodní pákou politiky ODS.

Foto popis|

ODS vede
Aha! 
4.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: (ČTK)

Krátce z politiky

PRAHA - ODS dva měsíce před volbami má předpokládaný zisk 29,3 % hlasů. Toto číslo je o půl procenta menší než v polovině března, jak uvádí nejnovější průzkum Factum Invenio. Strana zelených by podle něj překročila hranici deseti procent zisku hlasů, mírně si polepšili i lidovci.

Politici se shodli: Do důchodu půjdeme až v 65 letech
Aha! 
4.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: (jvo, ČTK)

PRAHA - Důchody. To patří k prioritám v letošních volbách. Jak zabezpečit seniory, kdy se má jít do penze či jak bude vypadat důchodová reforma, spekuluje všech pět politických stran, které mají podle průzkumů největší šanci dostat se do sněmovny. Jak to tedy vypadá v jednotlivých stranách? Všichni, až na komunisty, navrhují odchod do důchodu až v 65 letech.
ODS navrhuje postupné zvyšování odchodu do důchodu na 65 let. ČSSD i Strana zelených mají stejné požadavky. Jen trochu konkrétnější. 65letou hranici chtějí zavést do roku 2030. KDU-ČSL je také pro, ovšem u žen by zachovala dřívější odchod do důchodu podle počtu dětí. I v tom se shodují se Stranou zelených. Jediná, kdo by věkovou hranici vůbec neměnil, je KSČM.
ODS rovněž navrhuje rovný důchod - stejné peníze pro všechny zhruba ve výši životního minima. ČSSD je v otázce peněz vstřícnější - důchod by měl tvořit 70 % čistého předdůchodového příjmu. KSČM navrhuje automatickou valorizaci příjmů. Strana zelených navrhuje postupně snížit důchod k průměrné mzdě z 42 % na 30 %. Chce však posílit důchodový systém výnosem z ekologické daně.
A jaké další perličky se objevují ve volebních programech? KSČM chce zavést daň na luxusní zboží a KDUČSL navrhuje snížit daň z příjmu pro rodiny s dětmi.

Bém zpochybnil dotaci
Aha! 
4.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: (ČTK)

PRAHA - Pražský primátor Pavel Bém (ODS) včera zpochybnil způsob, jakým předseda Strany zelených Martin Bursík získal od památkářů v letech 1995 a 1996 na rekonstrukci svého barokního domu více než dvoumilionovou dotaci. Podle Béma je tak vysoká dotace nezvyklá a Bursík byl podle něj jako tehdejší pražský zastupitel ve střetu zájmů. Šéf zelených s tím nesouhlasí, výška dotace podle něj vyplývala z požadavků památkářů. Informovala o tom včera televize Nova.

Proč jsou blondýnky sexy?
Aha! 
4.4.2006 | rubrika: Poslední strana | strana: 16 | autor: (INT, šum)

Co o vás prozradí barva očí a vlasů

BERLÍN - V tvrzení, že jeden pohled nahradí několik tisíc slov, je dost pravdy. Ale hodně na nás prozradí i barva očí.
A co muži na ženách vlastně nejvíc obdivují? Krásná prsa? Pevný zadeček? Dlouhé nohy? Samá voda. Rozhodují vlasy!

OČI

* Zelené Klid, blahobyt.
Ale i... závistivost, manipulace s ostatními.
* Modré Duchovní založení, věrnost, intuice. Ale i... melancholie, odtažitost.
* Hnědé Duševní vyrovnanost, vyzrálost a solidarita.
Ale i... nedostatek vůle.

VLASY

* Blond Touha po fl irtu.
* Zrzavá Ohnivě rudá - nevěra.
Švestkový odstín - frustrace. * Hnědá
Šarm, výřečnost.
* Černá Svůdnost, tajuplnost.

Foto popis| Blond vlasy prý znamenají chuť po fl irtu a zelené oči snahu manipulovat ostatními... Bingo! Tenisová modla Anna Kurnikovová je opravdu přesně taková!

ODS je favoritem voleb
Šíp 
4.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 6 | autor: (čtk)

Krátce z politiky

Praha - Občanští demokraté dva měsíce před volbami potvrzují roli favorita s předpokládaným ziskem 29,3 % hlasů. Na druhém místě zůstává sociální demokracie s 25,3 % hlasů. Třetí jsou komunisté se ziskem 17,6 %. Tvrdí to nejnovější průzkum agentury Factum Invenio.
Strana zelených by podle něj poprvé překročila hranici deseti procent (10,5 %) hlasů. Lidovci by získali 9,9 % hlasů.

Klíč| ČSSD

Bém obvinil Bursíka
Šíp 
4.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 6 | autor: (čtk)

Krátce z politiky

Praha - Pražský primátor Pavel Bém (ODS) včera zpochybnil způsob, jakým předseda Strany zelených Martin Bursík získal od památkářů v letech 1995 a 1996 na rekonstrukci svého barokního domu více než dvoumilionovou dotaci. Podle Béma je tak vysoká dotace nezvyklá a Bursík byl podle něj jako tehdejší pražský zastupitel ve střetu zájmů. Šéf zelených tvrdí, že výška dotace vyplývala z požadavků památkářů, informovala televize Nova.

Co lze čekat od voleb?
Literární noviny 
3.4.2006 | rubrika: Domov | strana: 3 | autor: JAKUB PATOČKA

Tak jako před čtyřmi lety se v prvních týdnech předvolební kampaně zásadně změnila politická mapa. Změny opět nahrávají především ODS. Její nástup k moci je pravděpodobnější, než byl ještě před několika týdny. Na rozdíl od situace před čtyřmi lety sociální demokracie ovšem zatím na nové hrozby neodpovídá adekvátně.

Začněme kuriozitou: v propukající volební kampani v minulém týdnu snad poprvé výrazněji pronikl do médií druhdy všemocný mediální boss Vladimír Železný. Prosadil se s divokou teorií, podle níž si lze v průzkumech předvolebních preferencí od agentur koupit procenta. Chtěl tím naznačit, že nula celá cosi naměřená jeho straně zjevně kontrastující s ohromujícími, už i dvojcifernými čísly pro Stranu zelených nemůže mít oporu v realitě.
Ačkoli ve společnosti, v níž se běžně obchoduje s politickými rozhodnutími i s mediálními obsahy, lze jistě obchodovat i s výsledky předvolebních průzkumů, Železný se v tomto plete, anebo klame. I kdyby první údaje o překonání psychologicky zlomové pětiprocentní hranice zaplacené byly, což bych vzhledem k diskriminaci mimoparlamentních formací nevyčítal vůbec nikomu, ani zeleným, nynější údaje, předpovídající Železnému bezvýznamnost a zeleným pohodlný vstup do Sněmovny, jsou nade vší pochybnost reálné. Kdo věří Železnému, měl by si přeříkávat parafrázi klasického výroku Abrahama Lincolna: Zaplatit lze některé průzkumy někdy, ale ne všechny průzkumy pokaždé.
Co si ovšem rozhodně zaplatit nelze, je způsob, jímž funguje český volební zákon - jelikož na rozdíl od Spojených států se v České republice alespoň prozatím všechny odevzdané hlasy také sčítají. Z neúprosné logiky volebního zákona plyne, že ať už se v české sněmovně po volbách ocitnou Železného či Zieliencovi nezávislí, Bursíkovi zelení, anebo nikdo z nich, na výsledné konstelaci se zřejmě změní pramálo. Vstup páté strany do Sněmovny totiž ovlivňuje jedinou podstatnou věc: a tou je naděje, že v příští vládě zasedne ODS. To je dosud nejzdařileji skrývané tajemství diskuse o možném výsledku voleb.

Kouzlo, které mění hlasy v mandáty

Ne že by mezi třemi zmíněnými stranami nebyl rozdíl, chraň bůh. Na klima v české společnosti může mít mnoha nepřímými cestami příznivý vliv, že úpěnlivé hledání páté strany, která by konkurovala čtyřem nevábným parlamentním dinosaurům, zatím vyznívá ve prospěch Strany zelených, ať už je její vnitřní kvalita jakákoli.
Otázku, zda za jejím nynějším všeobecně přívětivým mediálním přijetím stojí náhlá konverze české mediální elity k ekologickému pohledu na svět, anebo spíše okolnost, že právě tato strana je v konkurenci s Zieliencovým konzervativním uskupením, Železného populisty a troskou liberální Unie svobody nejlépe vybavena k přebrání hlasů sociální demokracie, ponechme k rozřešení přemýšlivému čtenáři.
Raději si všimněme oblíbené představy předsedy Strany zelených, kterou ochotně opakují prakticky všechna pravicová média a bůhvíproč i deník Právo, podle níž si bude moci Strana zelených po volbách vybírat, zda utvoří vládu se sociálními demokraty či s ODS; to jí prý umožní prosadit lví část jejího programu. Ne že bychom si takový stav nepřáli, naopak, při pohledu na možné alternativy si ho přejeme přímo vroucně. Ale pohled na realitu nás prozatím od jarního snění vrací k mnohem zasmušilejšímu vidění stavu věcí. Milovníkům teoretického rozjímání o tom, co by bylo, kdyby, bude zřejmě četba následujících suchých aritmetických propočtů působit pravá muka, ale pořád se ještě mohou uchýlit k přáním a snům.
Strana zelených by rozhodovala o tom, kdo sestaví příští vládu, pouze za splnění dvou podmínek, z nichž první je krajně nepravděpodobná a druhá takřka vyloučená. Za prvé by její zisk mandátů sečtený s mandáty lidovců musel převyšovat počet komunistických mandátů o více křesel, než kolik bude činit rozdíl mandátů mezi ODS a ČSSD. Za druhé by musel Miroslav Kalousek stojící v čele KDU-ČSL zeleným říct: Výběr partnera nechávám na vás, braši.
Připomeňme si na tomto místě výsledky minulých voleb, které přinesly následující rozdělení mandátů:

1. ČSSD     71         (30,20 procent)
2. ODS      59         (24,47 procent)
3. KSČM     40         (18,51 procent)
4. KDU      20 + US 10 (14,27 procent)

K tomu je potřeba podotknout, že KDU a US kandidovaly společně jako Koalice. Pokud by kandidovaly každá zvlášť, jejich zisk by za předpokladu, že by v úhrnu získaly rovněž 14,27 procent, byl o pět až deset mandátů nižší - vinou volebního zákona, který diskriminuje menší strany.
I kdyby si v těchto volbách KSČM mírně pohoršila, součet mandátů KDU a SZ bude takřka určitě nižší, a to i kdyby měly společně vyšší součet v procentech. Například 16 procent pro KSČM, 10 procent pro SZ a 7 procent pro KDU by znamenalo zhruba 35 mandátů pro KSČM, 18 pro Stranu zelených a 11 pro lidovce.

Sociální demokraté vs. zelení

Fascinující vzestup zelených skutečně proměnil politické pole, ale jiným způsobem, než se oni sami a jejich příznivci často domýšlejí.
Pokud by ve Sněmovně zůstaly pouze čtyři strany, bylo by prakticky jisté, že vládu sestaví sociální demokracie, buď v dohodě s ODS, nebo v dohodě s komunisty. Strana zelených sbírá všechny voliče, kteří se obou těchto variant - popravdě řečeno z pochopitelných příčin - děsí. O zelených nemusí vědět vůbec nic, ale není jim sympatický Jiří Paroubek a přímo do morku kosti je jim nechutná představa jeho vlády, ať už kryté Toplánkovými národními demokraty anebo Filipovými postbrežněvovci. V zelených vidí naději, že by to přece jen mohlo skončit jinak.
Mnohé z těchto voličů před čtyřmi lety v posledních týdnech před volbami sesbíral Vladimír Špidla díky tomu, že dal s největší rozhodností, jíž byl schopen, najevo, že opoziční smlouva v žádné podobě nebude pokračovat. Tito voliči si dnes dosud plně neuvědomují, že svým přechodem k zeleným připravují konstelaci, v níž bude mít všechny trumfy v rukou ODS. Jediná realisticky se jevící alternativa nevábným možnostem popsaným v předchozím odstavci totiž spočívá v tom, že ODS porazí sociální demokracii větším rozdílem, než kolik bude činit rozdíl mezi komunisty a dvěma menšími stranami. O příští vládě by pak rozhodovala ODS: buď by mohla sestavit křehkou většinu s lidovci a zelenými, proti níž by se mezi zelenými zřejmě zvedala stejná revolta jako proti účasti Unie svobody ve vládě se socialisty, anebo by zformovala velkou koalici se sociálními demokraty. V obou případech by svého partnera mohla tlačit ke zdi druhou alternativou. Druhé volební období Václava Klause či pravděpodobné zavedení většinového volebního systému by zřejmě patřily k mírnějším důsledkům takového scénáře. Mnozí voliči, kterým se představa koalice zelených a ČSSD zamlouvá, si neuvědomují, že vinou rozhodnutí Bursíkova vedení uložit si striktní zákaz vstupu do vlády tolerované komunisty svým příklonem k zeleným nezvýší pravděpodobnost takzvané rudozelené koalice, nýbrž riziko nástupu ODS k moci - včetně možných změn volebního zákona, které vliv menšinových politických proudů jednou provždy eliminují.
Z těchto důvodů je tak jako tolikrát dříve už zase budoucí podoba české demokratické politiky v rukou sociální demokracie. S reálnou hrozbou, že zelení pomohou k moci konzervativní pravici se může úspěšně utkat, ale musela by postupovat mnohem důvěryhodnějším, neutilitárním postupem, než jakým se její kroky vyznačují dosud. Nepostačí na jedné straně agresivně asociovat zelené s ODS a na druhé straně předložit soubor účelově připravených kroků úzce pojaté environmentální politiky, což se prý chystá. Vzestup zelených je třeba vzít jako příležitost.
Zasvěceným je známo, že zelení Martina Bursíka nepředstavují co do kvality politické kultury žádnou principiální konkurenci parlamentním stranám. On sám se v čele Strany zelených ocitl díky pragmatickému spojenectvím s bývalými funkcionáři, kteří nesou odpovědnost za mnohamilionové machinace se stranickými prostředky, v mnoha ohledech je víc utilitář než zelený. V zeleném politickém proudu jak uvnitř strany, tak mimo ni má nezanedbatelnou programovou opozici, pro níž je představa spojenectví s ODS zcela nepřijatelná. Pro sociální demokracii pořád ještě nemusí být pozdě vést se zelenou opozicí vůči Bursíkovi dialog, což mimochodem analogicky platí o křesťansko-demokratické opozici vůči Kalouskově jednoznačně pravicové orientaci.
Zdá se, že jako kámen táhne nyní Jiřího Paroubka ke dnu lavírování mezi zemanovskou a špidlovskou tváří sociální demokracie. Jakkoli zemanovsky agresivní styl mohl být účelný k sjednocení sebevražedně rozpolcené strany, v politickém střetu s promyšleně kultivovaným Bursíkem působí zcela kontraproduktivně. Velkorysým gestem napravený hřích CzechTeku, oznámení prezidentského kandidáta, který by měl vystřídat Václava Klause, pro nějž už dnes vyjedná sociální demokracie podporu od Václava Havla až po Vojtěcha Filipa, závazek jednoho procenta rozpočtových výdajů pro rozpočet Ministerstva kultury, oznámení věrohodného kandidáta na post ministra životního prostředí - to je několik možných účelných kroků, které by sociální demokracie mohla v nejbližších týdnech provést. Ale především je nezbytné, aby si její vedení osvojilo mentalitu, z níž všechny tyto dílčí kroky vycházejí. Není to mentalita vzdálená té, z níž se rodila Špidlova vláda.
Pokud by se to podařilo, přinesly by nadcházející volby víc, než od nich lze oprávněně očekávat. A to - řečeno s mírnou nadsázkou - ještě před sečtením hlasů.

Klíč| Kalousek Miroslav; KDU

Zelení se nehodlají klanět modlám
Českobudějovické listy 
4.4.2006 | rubrika: Publicistika/servis | strana: 13 | autor: DALIBOR STRÁSKÝ

NAPSALI JSTE NÁM

Modlou se stává v očích mnoha politiků zejména v předvolebním období dálnice D3. Naposledy nás o tom přesvědčil jihočeský hejtman Jan Zahradník v článku s názvem "Navrhuji ustavení grémia pro dálnici D3 na nejvyšší úrovni" (JDB 29. 3. 2006). Každý argument se hodí, včetně toho ve vztahu k pozůstalým bezohledného v podobě havárie autobusu u Nažidel: viníkem nehody shledaly soudy řidiče autobusu, nikoli neexistenci dálnice.
Hospodářská prosperita prý není možná bez kapacitních dálnic. Nikdo ale zatím nepředložil jediný důkaz, který by tuto víru potvrdil. Studie dokonce uvádějí případy, ve kterých výstavba dálnic v ekonomicky slabých regionech vedla (Itálie, Španělsko) k jejich dalšímu oslabení a k vyšší závislosti na vnějších trzích.
Strana zelených chce jen takovou dopravní infrastrukturu, která regionu umožní vyvážet svoje produkty a dovážet potřebné, umožní dobrou plošnou dostupnost a neohrozí slabé regiony jejich zpřístupněním pro levnou nekvalitní konkurenci. Mnohem více se zaměříme na využití jedinečných regionálních podmínek a podporu místní produkce. Budeme prosazovat údržbu a zkvalitňování existující infrastruktury namísto výstavby nové.
Strana zelených navrhuje namísto dalšího budování dálnice D3 dostavět silnici I/3 v parametrech moderní dvoupruhové silnice (S 11,5) s mimoúrovňovými křižovatkami a jako další trasu z Prahy do jižních Čech využít silnici I/4 (R4) a dále silnici I/20 (Písek - České Budějovice). Prioritou je však pro nás dobudování obchvatů obcí hlavně na silnicích I. třídy a pečlivá údržba komunikací současných. To se týká především obcí jižně od Tábora - občané v těchto obcích potřebují silniční obchvaty pro převedení dopravy mimo intravilán obcí hned, nikoli dálnici někdy v budoucnu. Hejtman jim však nabízí právě dálnici, která by v úseku Tábor - České Budějovice stála zhruba 20 miliard korun. Zelení navrhují celkem 53 silničních obchvatů všech jihočeských obcí na trasách silnic I. třídy za zhruba 15 miliard korun.
Co myslíte - sežene se dříve 20 miliard na zmíněný dálniční úsek, anebo 1 miliarda na vybudování zbývajících obchvatů obcí na stejné trase?

O autorovi| DALIBOR STRÁSKÝ, předseda krajské organizace Strany zelených
Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Publicistika/servis; 13
Publikováno| Českokrumlovské listy; Publicistika/servis; 13
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Publicistika/servis; 13
Publikováno| Listy Písecka; Publicistika/servis; 13
Publikováno| Listy Prachaticka; Publicistika/servis; 13
Publikováno| Listy Strakonicka; Publicistika/servis; 13
Publikováno| Táborské listy; Publicistika/servis; 13
ID| 03c6008d-2443-4b0f-9981-24e8eead3406

Co napsali sousedé
Českobudějovické listy 
4.4.2006 | rubrika: Panoráma/inzerce | strana: 27 | autor: (nmk)

KONTROLY 5372 vzorků potravin v prodeji v Horních Rakousích loni odhalily každý pátý jako vadný. 40 % jich pocházelo ze zahraničí.
HOTOVÉ DOMY loni v Rakousku podražily: bez sklepa a základu stály průměrně 120 000 eur, o 8000 víc než předloni. Obrat branže v tomto segmentu trhu se zvýšil na 671 milionů eur.
PROTI MOSTU speciálně pro cyklisty a pěší přes Dunaj v Linci se vyslovily dvě třetiny občanů města. Dokonce i mezi Zelenými bylo 40 procent proti. Lávka má stát dvanáct milionů a jen architektonická soutěž stála 300 000 eur.
PŘIZNÁVÁNÍ hostů ubytovaných v penzionech v Horních Rakousích chce od května kontrolovat zvláštní orgán zemské vlády, složený ze čtyř úředníků a patnácti aktivistů. Berou si za příklad Tyrolsko, kde kontroloři vyhledávají případné daňové úniky během roku u více než 3000 z 26 000 poskytovatelů ubytování.

Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Panoráma/inzerce; 27
Publikováno| Českokrumlovské listy; Panoráma/inzerce; 27
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Panoráma/inzerce; 27
Publikováno| Listy Písecka; Panoráma/inzerce; 27
Publikováno| Listy Prachaticka; Panoráma/inzerce; 27
Publikováno| Listy Strakonicka; Panoráma/inzerce; 27
Publikováno| Táborské listy; Panoráma/inzerce; 27
ID| 7072dbea-13fa-45c2-aa62-891ebe5866ba

Osmnáct stran a uskupení jde do voleb
Českolipský deník 
4.4.2006 | rubrika: Českolipsko | strana: 15 | autor: EVA VLASTNÍKOVÁ

Českolipsko - Volby do poslanecké sněmovny parlamentu se pomalu přibližují. Politické strany nyní registrují své kandidátní listiny. Do současnosti přijal liberecký krajský úřad patnáct žádostí o registraci od politických stran, dvou od hnutí a jedné koalice.
Kandidující strany musejí splnit všechny zákonem požadované náležitosti, jinak nebudou k volbám připuštěny. "Pokud budou kandidátky v pořádku, krajský úřad je nejpozději do 14. dubna zaregistruje," uvedla Pavlína Kroupová z krajského úřadu.
Voliči si tedy budou moci vybrat z těchto subjektů: 4 VIZE, Balbínova poetická strana, ČSSD, Koalice pro Českou republiku, KSČM, Koruna česká, KDU -ČSL, Národní strana, hnutí Nezávislí, Nezávislí demokraté, ODS, hnutí Právo a spravedlnost, Pravý blok, SNK Evropští demokraté, Strana Rovnost šancí, Strana zdravého rozumu, Strana zelených a US - DEU. Voleb se na rozdíl od minulých nezúčastní Republikáni, Republikáni Miroslava Sládka nebo ODA. Před čtyřmi roky zvítězila ODS, která získala 27,4% hlasů, druhá ČSSD 27,05%. OSD vede poslanec Tomáš Hasil, ČSSD někdejší odborový předák Cyril Zapletal, Zelené jindřichovický starosta Petr Pávek, komunisty právník Josef Vondruška a KDU - ČSL prezident hospodářské komory Jaromír Drábek. Ani jeden z lídrů není z Českolipska a místní kandidáti jsou vesměs na nevolitelných místech. Okresu tedy hrozí, že v příštích čtyřech letech nebude mít "svého" poslance.

Region| Severní Čechy

Klíč| krajské volby; Drábek Jaromír; KDU

Evropští demokraté museli změnit kandidátku
Deník Jablonecka 
4.4.2006 | rubrika: Jablonecko | strana: 14 | autor: (rap/lek)

Liberecký kraj - Ředitel Krajské vědecké knihovny v Liberci Pavel Harvánek ze zdravotních důvodů odstoupil z postu volebního lídra SNK Evropských demokratů pro parlamentní volby. Volební jedničkou se tak stal místostarosta Jilemnice Václav Hartman.
"Je to škoda, Pavel Harvánek je určitě respektovanou a známou osobností. Doufám, že tato situace nijak neovlivní náš volební výsledek," řekl Hartman. Toho v boji o hlasy voličů budou v první trojici dále doprovázet liberecký podnikatel Bohuslav Kabátek a liberecká podnikatelka Lucie Lejsková.
"Za náš region jsem velmi rád, že je nás na čelní kandidátce více," upozornil Hartman. Na pátém místě je sládek a sklář František Novosad, hned za ním a také bez politické příslušnosti kandiduje Petr Tulpa. Z okresu Jablonec je ještě Pavel Šourek na třináctém postu.
V současné době, i přes mizivé předvolební preference, si nová strana věří. Podle Hartmana se budou ucházet o stejné voliče jako Strana zelených. "Věřím, že se voliči nenechají tolik ovlivnit současnou popularitou zelených a upřednostní mnohaletou práci komunálních politiků, kteří jsou právě na naší kandidátce," svěřil se.
SNK ED v programu nahlas hovoří zejména o boji proti korupci. V případě, že se kandidáti strany dostanou do parlamentu, budou například usilovat o zrušení poslanecké imunity.

Region| Severní Čechy

KRÁTCE
Metro 
4.4.2006 | rubrika: Praha a okolí | strana: 2 | autor: ČTK

* POLICISTÉ zadrželi v neděli ráno na pražském Žižkově dva muže, které podezírají z krádeže navigačního systému.
Odcizili ho údajně z vozu zaparkovaného v Podolí.

* PRAŽSKÝ primátor Pavel Bém (ODS) včera zpochybnil způsob, jakým předseda Strany zelených Martin Bursík získal od památkářů v letech 1995 a 1996 na rekonstrukci svého barokního domu více než dvoumilionovou dotaci. Podle Béma je tak vysoká dotace nezvyklá a Bursík byl podle něj jako tehdejší pražský zastupitel ve střetu zájmů.

* NA POMOC obcím, které zatopily rozvodněné řeky, již lidé prostřednictvím nevládních organizací přispěli částkou přesahující jeden milion korun. Většinu peněz vybrala formou SMS zpráv společnost Člověk v tísni. Nakoupí z nich například vysoušeče nebo je použije na rekonstrukce.

Regionální mutace| Metro - Praha

ZELENÍ DO VLÁDY?
Naše Valašsko 
4.4.2006 | rubrika: Názory, glosy, komentáře | strana: 40 | autor: Lukáš Pařenica

Kde se vzali, tu se vzali, Strana Zelených najednou aspiruje na desetiprocentní volební zisk. I laik už ví, co by to znamenalo: malé hnutí by se protlačilo do parlamentu a výrazným způsobem by tak mohlo ovlivnit povolební matematiku při skládání nové vlády.
Čas od času se takové věci stávají: partaj, o které ještě nedávno mnozí nevěděli, zda nezanikla, se znovu objeví na politickém nebi jako kometa. Není to tak dávno, co před volbami oslnilo Sdružení důchodců za životní jistoty. Konec poněkud bizardního politického uskupení sice tak slavný nebyl (do parlamentu se nakonec nedostali), přesto jej politologové a odborníci mají dobře v paměti.
Také tehdy dobře zafungoval mediální princip: důchodcovská stranička se stala nejdříve vítanou kuriozitou, která deníkům i televizím opepřila nudné předvolební omílačky. Pak se ale našel odvážlivec, který z kuriozity udělal "černého koně voleb": obvykle to bývají ti nejserióznější novináři, kteří prostě jen spěchají, aby je nikdo nepředběhl. Ostatní média nemohla zůstat pozadu, a tak tomu všichni uvěřili. Tedy všichni: spíš právě lidé kolem politiky a částečně také médií. Už tehdy se našli i novináři skeptici, kteří o rychlokvašeném favoritovi pochybovali, protože znali či tušili zákonitosti, díky kterým se stranička do své nečekané pozice dostala. Dopadlo to, jak to dopadlo, voliče na Valašsku i jinde totiž polarizoval souboj levicových a pravicových velestran, a malým stranám dal hlas jen málokdo.
Nemám odvahu tvrdit, že to se Stranou Zelených dopadne stejně. Především je to platforma, kterou znají v mnoha západních zemích, leckde už ve vládě byla a její zástupci měli v rukou dost velkou moc. Navíc mnohé ze zeleného volebního programu je přece jen o fous přijatelnější, než divoké nápady důchodcovského hnutí.
Na druhé straně se ale raketový vzestup Zelených s tehdejším "objevením" Důchodců až nápadně kryje. Budu moc zvědavý, jestli si velké strany dokážou přitáhnout voliče jako dva obří magnety i tentokrát: zatím se přiznám, že tomu docela věřím, a k reálnému úspěchu Zelených se i přes mediální a průzkumové tanečky stavím skepticky.

***

Máte na věc svůj názor? Napište na e-mail lukas.parenica@den.cz

Foto popis|
Region| Střední Morava

Klíč| PSP

Zeptejte se svého politika
Plzeňský deník 
4.4.2006 | rubrika: Západní Čechy | strana: 14

VOLBY 2006

Plzeň - Náš deník a televize ZAK připravily předvolební seriál zpovědí kandidátů do Poslanecké sněmovny. Včera v 18.45 hod. se na TV ZAK (vysílala TV Prima) zpovídal Vladislav Vilímec, který je na kandidátce ODS v Plzeňském kraji třetí. Náš deník dnes přináší odpovědi na dotazy, které v pořadu padly.

* Lékařská péče je stále dražší a stát není schopen moderní a stále účinnější péči zaplatit. Jakou strategii zvolíte, aby moderní lékařská péče nebyla přístupná jen někomu?

Stát za totality nedokázal zabezpečit zdravotní situaci, přestože vybíral obrovské daně. Současná situace také nebudí mnoho optimismu. Na jedné straně jsou kvalitní lékaři, kvalitní péče a na druhé straně nedostatek financí. My chceme do systému zapojit občana, pacienta, aby byl motivován a zdravotní pojištovny garantovaly nákladnou léčbu.

* Plzni hrozí dopravní kolaps. Je téměř havarijní stav Pattonova mostu a politici se dohadují, zda je lepší průtah nebo obchvat. Jaké je vaše řešení?

Plzeň potřebuje obojí. Považuji tuto debatu za trochu technickou. Je nutné si uvědomit, že stát vybírá na spotřební dani 75 miliard korun. Do komunikací zpátky vrací asi 10 procent. My navrhujeme minimálně 50 procent do komunikací a to pomůže i průtahu Plzní.

* Co uděláte pro to, aby člověk nemusel stát dlouhé fronty na úřadech, ale mohl si vše vyřídit elektronicky?

Budeme se snažit, aby většina agend šla vyřídit elektronicky. Na druhé straně je nutné zrušit některé formuláře a zjednodušit je. Například současné daňové formuláře jsou nepřehledné. My navrhujeme rovnou daň a na tu stačí formulář jeden.

***

Otázky, na které budou politici odpovídat, můžete položit i vy, naši čtenáři. Pište na adresu deníku nebo na mail: redakce@zapad. vlp.cz

Zítra se bude televizi zpovídat Václav Šlajs z ČSSD a u nás si o tom přečtete ve čtvrtek. Příští týden to čeká Františka Hláška z KSČM a Miroslava Rybu ze Strany zelených.

Foto popis| Jako první odpovídal v televizi ZAK na dotazy našich čtenářů Vladislav Vilímec z ODS (vpravo).
Foto autor| Foto Vlastimil Leška
Region| Západní Čechy
Publikováno| Plzeňský deník; Západní Čechy; 14
Publikováno| Plzeňský deník - Plzeň-jih; Západní Čechy; 14
Publikováno| Plzeňský deník - Plzeň-sever; Západní Čechy; 14
Publikováno| Domažlický deník; Západní Čechy; 14
Publikováno| Chebský deník; Západní Čechy; 14
Publikováno| Karlovarské noviny; Západní Čechy; 14
Publikováno| Klatovský deník; Západní Čechy; 14
Publikováno| Rokycanský deník; Západní Čechy; 14
Publikováno| Sokolovský deník; Západní Čechy; 14
Publikováno| Tachovský deník; Západní Čechy; 14
ID| bcd2333f-8855-455c-9380-9dba03025f7f

Zelení sbírají podpisy proti dovozům odpadu
Rokycanský deník 
4.4.2006 | rubrika: Rokycansko | strana: 10 | autor: KVĚTA MATĚJOVCOVÁ

Rokycany - Proti jakémukoli náznaku využití odpadu spalování nebo modernější technologií se staví Strana zelených. Její krajský lídr Eva Tylová proto uprostřed minulého týdne během besedy se spisovatelkou Evou Hauserovou sbírala podpisy pod petici proti dovozům odpadu.
"Už máme pět set podpisů," uvedla. V Rokycanech jich také několik po vysvětlení možnosti legalizace dovozů odpadů Evropskou komisí přibylo. "Požadujeme, aby naši poslanci definovali spalování odpadů jako likvidaci, nikoli využití. Stejnou definici by měli prosazovat naši zástupci v Evropské komisi a Evropském parlamentu," řekla Tylová. Problém může být aktuální i na Rokycansku, Strašice a rovněž okresní město mají totiž nabídky na využití pyro- a termolýzy, které odpad jako surovinu nevylučují.

Region| Západní Čechy

Pochod neonacistů Brnem by se mohl opakovat
Rovnost - Brněnský deník 
4.4.2006 | rubrika: Brno a okolí | strana: 5 | autor: (fs)

Brno * Desítky mladíků v těžkých černých botách a s nenávistnými transparenty. Kordony policistů dohlížejících na pořádek. Tak to vypadalo v ulicích Brna loni na prvního máje. Pochod neonacistů vzbudil značný rozruch. A podobně by to mohlo vypadat i letos. Radnice městské části Brno-střed prý nemá žádné možnosti, jak takovým aktivitám zabránit.
"Bohužel zákon je nastaven tak, že pouze přijmeme oznámení o konání podobného shromáždění. Nemůžeme ho povolit nebo zakázat. O tom nerozhodujeme. Navíc pořadatelé tyhle akce označí jako studentský pochod," uvedl mluvčí Úřadu městské části Brno-střed Roman Burián. Podle něj letos zatím nic podobného ohlášeno není. "Ale každou chvílí čekáme, že se někdo ozve," dodal Burián.
Minulý rok s sebou přineslo shromáždění pravicových extremistů i několik trestních oznámení. Ondřej Liška ze Strany zelených podal na policii podnět k prošetření tajemníka Brna-středu Radovana Novotného za to, že proti zjevnému porušování zákona nezakročil. Město kontrovalo stížností z narušování veřejného pořádku. "Obvinilo nás z přestupku, ale my se hned odvolali," uvedl Liška. Obě udání časem policie odložila.

Region| Jižní Morava
Publikováno| Rovnost - Brněnský deník; Brno a okolí; 05
Publikováno| Rovnost - Deník Vyškovska; Brno a okolí; 05
Publikováno| Rovnost - Deník Břeclavska; Brno a okolí; 05
Publikováno| Rovnost - Deník Blanenska; Brno a okolí; 05
Publikováno| Rovnost - Deník Slovácka; Brno a okolí; 05
Publikováno| Rovnost - Deník Znojemska; Brno a okolí; 05
ID| a7fbc3d0-29cf-4db8-b02e-80de766b261a

Hit sezony: postmaterialismus
Rovnost - Brněnský deník 
4.4.2006 | rubrika: Názory | strana: 7 | autor: PAVEL PEČÍNKA

komentář

Zelenání větších stran je sice záležitostí hlavně předvolebního jara 2006, ovšem v menší míře bylo vidět už v roce 2003. Po převzetí "jednoprocentní" Strany zelených "tmavozelenými" kolem aktivistů Patočky a Beránka se Strana zelených - byť s nevyhnutelnými doprovodnými jevy sektářského třeštění - začala probouzet k životu a dosahovat kolem tří procent preferencí.
A v médiích začali politici větších partají najednou čím dál více skloňovat "zelená", tedy "postmaterialistická" témata - nejen ochranu přírody, ale i feminismus, práva menšin, legalizaci marihuany, registrované partnerství, vývoz zbraní, lidská práva v různých dalekých despociích atd.
Nástup politické konkurence tehdy zmerčili sociální demokraté a vytvořili ekologickou sekci Platan, která rozhodila síť odboček po republice a hlavně prostřednictvím inzertní přílohy ČSSD v deníku Právo psala o svých akcích. Více naspěch měla smrskávající se Unie svobody, už tou dobou bojující o holý život.

Každý trochu zelený

Její tehdejší předseda Petr Mareš ji prohlásil za "ekologicko-liberální" stranu, svoje webové stránky vyladila do zelena, její senátor Robert Kolář nabízel zeleným dokonce kancelářský servis. Komunistický svaz mládeže zase rychle sepsal Rudozelený manifest, pro zelené antiglobalisty, přátele konopí a squattery vytvořil webovou stránku Mladá levice, odlišující se od dosavadní stalinisticky zatuchlé prezentace KSČM, a jeho členové se od té doby častěji vydávají do pražských a brněnských ulic protestovat za lepší městskou hromadnou dopravu. Ojedinělí reformisté v KSČM Miroslav Prokeš a Jiří Dolejš také víc hrají na zelenou notu a střetávají se kvůli tomu na stránkách komunistických Haló novin s opancéřovanými rudými ještěry.
V průběhu roku 2005 zelenou rétoriku zesílili - marně - ještě ohroženější bojovníci o vlastní přežití, než byla Unie svobody: (neo)liberální strany, jako Evropští demokraté, ODA, desetičlenná brněnská LiRa, Cesta změny a též někteří senátoři z Klubu otevřené demokracie. Patočkou a Beránkem prosazovaný koncept společné aliance těchto vesměs pravicových liberálů a Zelených na podzim 2005 Strana zelených odmítla (dalším důvodem Patočkovy a Beránkovy prohry byly jejich autoritářské excesy) a postavila do čela Martina Bursíka. Ten alianci s ODA, LiRa, Evropskými demokraty a jinými na celostátní úrovni odmítl, zároveň do jara 2006 těmto stranám (a nejen jim) vysál část voličů.

Zelení sami rozhodnou

Od jara, kdy preference Zelených po překročení pěti procent šly prudce vzhůru, přibyl v taktice větších stran další prvek - kromě "ozeleňování" programu zesílila kritika Zelených, a tak dnes z naprosto protikladných pozic politici ODS označují Zelené za levici či krajní levici, ČSSD a KSČM za pravici.
O tom, zdali politické spektrum zůstane z nové strany postmaterialistických hodnot ve střehu trvale, rozhodnou sami Zelení - ne podbízením se přelétavým voličům, ale rozšířením a udržením svého voličského "zeleného jádra" a dokončením přeměny na stabilizovanou, sociálně ekologickou stranu západoevropského typu.

Foto popis|
O autorovi| PAVEL PEČÍNKA, Autor je politolog, působí na FSS-MU
Region| Jižní Morava
Publikováno| Rovnost - Brněnský deník; Názory; 07
Publikováno| Rovnost - Deník Vyškovska; Názory; 07
Publikováno| Rovnost - Deník Břeclavska; Názory; 07
Publikováno| Rovnost - Deník Blanenska; Názory; 07
Publikováno| Rovnost - Deník Slovácka; Názory; 07
Publikováno| Rovnost - Deník Znojemska; Názory; 07
ID| ba0badcb-4ced-4a44-91f2-238c656df77c

Klíč| Kolář Robert; Senát; Dolejš Jiří; Beránek Jan; Bursík Martin

Průzkum: Strana zelených znovu boduje
Rovnost - Brněnský deník 
4.4.2006 | rubrika: Česká republika | strana: 8 | autor: (čtk)

ve zkratce

Praha * ODS dva měsíce před volbami potvrzuje roli favorita s předpokládaným ziskem 29,3 procenta hlasů, uvádí nejnovější průzkum Factum Invenio. Na druhém místě zůstává sociální demokracie s 25,3 procenta hlasů. Komunisté by získali 17,6 procenta. Poprvé přes deset procent by se přehoupla Strana zelených s 10,5 procenta hlasů. Do sněmovny by ještě postoupili Lidovci se ziskem 9,9 procenta hlasů.

Foto popis|
Region| Jižní Morava
Publikováno| Rovnost - Brněnský deník; Česká republika; 08
Publikováno| Rovnost - Deník Vyškovska; Česká republika; 08
Publikováno| Rovnost - Deník Břeclavska; Česká republika; 08
Publikováno| Rovnost - Deník Blanenska; Česká republika; 08
Publikováno| Rovnost - Deník Slovácka; Česká republika; 08
Publikováno| Rovnost - Deník Znojemska; Česká republika; 08
ID| 29d9af69-d521-4d8e-a379-4d9b1c1234a7

Klíč| PSP

Dlouholetý šéf místní ODS končí
Týdeník Karvinsko 
4.4.2006 | rubrika: Týdeník Karvinsko | strana: 1 | autor: TOMÁŠ JANUSZEK

KARVINÁ - Řeklo-li se v Karviné jméno Miloš Mareš, každého hned napadla Darkovská iniciativa, občanské ekologické sdružení Sopka, ale také Občanská demokratická strana. Až dosud. Ovšem to poslední spojení už neplatí. Dlouholetý šéf místní organizace minulý týden oznámil, že v ODS končí.

Rozpory mezi Marešem a jinými členy místní ODS nejsou nové. Trvaly už několik poledních let. V okamžiku, kdy v místní organizaci převzalo otěže tzv. Krupkovo křídlo (Jaroslav Krupka je dlouholetým zastupitelem a nyní kandiduje v parlamentních volbách ze 4. místa - pozn. red.), začal vliv Mareše a jeho stoupenců slábnout.
Proč však takové gesto doslova zničehonic? Podle informací z politických kruhů Mareše naštvalo, že byl odsunut na spodní místa kandidátky do podzimních komunálních voleb. "Obvinili mě z kolaborace s komunisty. To už je vážně moc," komentoval své rozhodnutí hned odpoledne poté, co na úterním zasedání zastupitelstva všem oznámil, že v ODS končí.
"Mě osobně to mrzí," nechal se slyšel zakládající člen karvinské ODS a dlouholetý Marešův politický souputník Jindřich Kubienka. Dodal, že je to pro karvinskou "odeesku" ztráta.
Rovněž současný šéf karvinské ODS Zbyněk Gajdacz přiznal, že jej Marešovo rozhodnutí zaskočilo. "Asi jsem nebyl sám, koho to překvapilo. Ale nepřísluší mi to nijak komentovat. Je to soukromé rozhodnutí pana Mareše a já jej respektuji," řekl Gajdacz.
Miloš Mareš nechce příčiny svého kroku podrobně rozebírat. "Prostě mi už došla trpělivost a v podstatě přes noc jsem se rozhodl, že to udělám," tvrdí.
V zastupitelstvu "dožije" do podzimních voleb jako nestraník a momentálně nechce diskutovat na téma, jak si představuje svůj další politický život. Objevily se totiž spekulace, že jej oslovila Strana zelených, aby za ni na podzim kandidoval. "Ještě nemám představu, co se mnou bude dál. Zelení? Ano, oslovili mě. Ale zatím fakt nevím," říká Mareš.

ODS vede.
Ústecký deník 
4.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: (lp)

Opoziční ODS dva měsíce před volbami by získala 29,3 procenta hlasů a tedy 64 mandátů, uvádí nejnovější průzkum Factum Invenio. Strana zelených by podle něj poprvé překročila hranici deseti procent a získala 22 mandátů, mírně si polepšili i lidovci.

Graf
VOLEBNÍ PREFERENCE

Foto popis|
Region| Severní Čechy
Publikováno| Ústecký deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Děčínský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Deník Chomutovska; Titulní strana; 01
Publikováno| Deník Litoměřicka; Titulní strana; 01
Publikováno| Deník Lučan; Titulní strana; 01
Publikováno| Deník Mostecka; Titulní strana; 01
Publikováno| Deník Směr; Titulní strana; 01
ID| be7d96db-3996-4f12-b8fa-06297ec8bf4a

Klíč| Volební preference; KDU