Přehled politiků o kraji? Nic moc
Mladá fronta DNES 
11.4.2006 | rubrika: Kraj Pardubický | strana: 1 | autor: (vid)

Pardubice - Dva z pěti lídrů politických stran, které v Pardubickém kraji letos kandidují do Poslanecké sněmovny, nevědí, že v regionu máme památku zařazenou na seznam světového kulturního dědictví UNESCO. Vyplynulo to z testu znalostí o Pardubickém kraji, který pro ně připravila redakce MF Dnes.
"Litomyšlský zámek je velice krásný a vím, že se město v minulosti snažilo ho na seznam dostat. Myslím si ale, že se to nakonec nepovedlo," řekl Pavel Křivka, kterého Strana zelených postavila na první místo své krajské kandidátky. Jeho odpověď je zvlášť pikantní, protože bydlí přímo v Litomyšli, kde se to logy světového kulturního dědictví jen hemží.
Nejúspěšnějším byl v testu Václav Snopek nasazený do volebního boje za KSČM. Chybně odpověděl na jednu otázku. O druhé místo se dělí se dvěma špatnými odpověďmi Pavel Křivka ze Strany zelených Miroslav Váňa z ČSSD, který v testu zaskočil za lídra své strany ministra Radko Martínka, jehož se nepodařilo telefonicky dostihnout. Nejhůře v testu dopadli lídři krajských kandidátek ODS a KDU-ČSL Ladislav Libý a Pavel Severa. Ti odpověděli špatně na tři z pěti položených otázek.

Více viz Téma na str. C3

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - pardubický kraj

Klíč| krajské volby; Severa Pavel; KDU

Odborníci vybírají místa pro přehrady
Mladá fronta DNES 
11.4.2006 | rubrika: Jižní Morava | strana: 2 | autor: PAVLA DUCHÁČKOVÁ

Vodohospodáři nechtějí, aby jednou bylo málo vody

Jižní Morava - Nezbytný je podle vodohospodářů seznam míst, na kterých by mohly v budoucnu vzniknout přehrady a jiná vodní díla.
"Z hlediska dlouhodobějších klimatických změn očekáváme sušší období. Nemůžeme si proto nechat zastavět všechny profily řek, v nichž by se jednou mohla shromažďovat povrchová voda, ať už pro pitné účely či závlahu či naopak při případných povodních," varuje Věra Runštuková z útvaru vodohospodářského plánování Povodí Moravy.
Stát si proto vybere další strategické lokality, na nichž by vodní díla mohla zadržet více než 5 milionů kubíků vody, a od ledna 2007 je začlení do nového Plánu hlavních povodí České republiky. Tím zde zakáže jakoukoli jinou výstavbu.
Ostatní místa z původního seznamu poté odborníci znovu přehodnotí a určí, zda je od roku 2009 zařadí do Plánu oblasti povodí. Pokud ne, vodohospodáři lokality uvolní a obce na nich namísto přehrad budou moci začít stavět například rodinné domy.
"Naším cílem je ale na seznamu udržet co nejvíce míst," mírní případnou radost starostů David Fína z Povodí Moravy. Zatímco on i jeho kolegové jsou o nutnosti přípravy nových nádrží přesvědčeni, ne všichni s těmito plány souhlasí. "Vodohospodáři sice tvrdí, že u zmiňovaných plánů na stavbu vodních děl jde o výhled výhledů a že v určených lokalitách možná nikdy žádná přehrada nevznikne, když ale na místě vyhlásí stavební uzávěru a chtějí ji zanést do územních plánů, počítají s tím, že přehrada tam vyroste," je přesvědčen Jan Beránek, bývalý předseda Strany zelených, dnes ve službách Greenpeace. Beránek žije v Dolních Loučkách na Tišnovsku, nad nimiž by se v údolí říčky Libochovky mohla jednou stavět nádrž Kuřimské Jestřabí. "Nejvhodnější doba postavit se proti jejich plánům je právě teď, než bude přehrada zakreslená v územním plánu. Poté už se bude oponovat těžko," tvrdí Beránek a chystá osvětovou kampaň i petiční akce.
Skeptický je i starosta Dolních Louček Ladislav Tichý. "Nevěřím, že by nás přehrada ochránila před velkou vodou. Spíš by se měly budovat menší rybníčky, které by se na jaře vypouštěly. Celé je to podle mě utopistické," hodnotí Tichý dílo Kuřimské Jestřabí.

***

Místa pro přehrady*
Uvažované lokality (výběr)

vodní tok název lokality

Želetavka: Vysočany
Dyje: Býčí skála
Jevišovka: Plaveč
Svratka: Veverská Bítýška
Bobrůvka (Loučka): Skryje
Libochovka: Kuřimské Jestřabí
Punkva: Sloup
Bílá voda: Holštejn
Bobrava: Želešice
Rakovec: Holubice
Oslava: Čučice, Oslavany
Rokytná: Horní Kounice
Trkmanka: Terezín
Velká Haná: Rychtářov
Bozatínský potok: Louka
Velička: Javorník
Hrubý potok: Javorník
Úsobrnka: Úsobrno

* Nádrže, které pojmou více než pět milionů krychlových vody. Nemusí to být pouze přehrady, ale i jiná vodní díla, jako například suché nádrže (poldry) pro případy povodní.

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - jižní Morava

Lídři nevědí, kolik lidé berou
Mladá fronta DNES 
11.4.2006 | rubrika: Kraj Pardubický | strana: 3 | autor: VÍTĚZSLAV DITTRICH

TEST POLITIKŮ. Krajští lídři stran, které mají největší šanci uspět v červnových volbách do Poslanecké sněmovny, měli během testu MF Dnes potíže i se zdánlivě jednoduchými otázkami.

Pardubice - Redakce MF Dnes si otestovala lídry nejsilnějších politických stran, které kandidují v Pardubickém kraji. Položila jim pět otázek, které měly ověřit, jaký mají budoucí poslanci o svém kraji přehled. Výsledek pro ně nebyl nijak zvlášť lichotivý. Na všech pět otázek totiž neodpověděl správně žádný z nich.
Nejlepší znalosti prokázal Václav Snopek, kterého komunisté nasadili na první místo své krajské kandidátky. Nevěděl pouze to, že Chrudim, Polička a Vysoké Mýto bývaly v minulosti královskými věnnými městy.
"Královská věnná města? O tom vím také. Jen jste měl lépe položit otázku. Nebylo mi jasné, že vám jde i o středověk," řekl poté, co se dozvěděl správnou odpověď.

To tak mzdy poskočily? divil se Severa

Tři správné odpovědi měli Pavel Křivka ze Strany zelených a sociální demokrat Miroslav Váňa. Pouze dvě bezchybné odpovědi si na své konto připsali Ladislav Libý z ODS a Pavel Severa z KDU-ČSL.
Daleko více zarážející je to, že tři z pěti budoucích poslanců nevědí, jaká je průměrná mzda obyvatel jejich kraje. A to je redakce hodnotila velmi tolerantně.
Za správné považovala každé číslo s desetiprocentní tolerancí od údajů Českého statistického úřadu.
"Nevěděl jsem, že průměrná mzda v kraji poskočila o tolik," řekl lidovecký lídr Severa. Úspěch vládní koalice, jejímž členem je i strana, za kterou sedí v Poslanecké sněmovně, ho očividně překvapil. Hádal, že lidé v kraji berou v průměru o 2243 korun méně, než na kolik to statistici spočítali.

Lídr zelených: Průměrná mzda je dvanáct tisíc

Výší příjmů svých voličů byl zaskočen i Pavel Křivka nasazený na první místo kandidátky Strany zelených. Ten se zmýlil dokonce o bezmála pět tisíc. "Myslel jsem, že rozdíl mezi průměrným platem v Praze a v regionech je větší," uvedl.
Sociálně demokratický poslanec Váňa, který odpovídal za lídra své strany ministra Radka Martínka, jenž nebyl k zastižení, a vedoucí komunistické kandidátky Snopek prokázali daleko větší přehled o životní úrovni svých voličů. Třeba to bude jejich levicovou politickou orientací.
"Jako poslanec s údaji o počtu obyvatel kraje nebo průměrné mzdě často pracuji. Takže mám přehled. Abych se přiznal, tak spíš nevím, jestli obyvatel v Pardubickém kraji přibývá nebo ubývá," řekl Váňa.
Komunista Snopek odpověděl na otázku, kolik měl Pardubický kraj na konci loňského roku obyvatel tak přesně, že to vzbudilo podezření, že má běžně po ruce krajský statistický bulletin.

***

* Test politiků

1. Kolik má Pardubický kraj obyvatel? (správná odpověď 506.024)
2. Průměrná mzda v kraji? (16 943 Kč)
3. Ve kterých městech jsou vysoké školy? (Pardubice a Litomyšl)
4. Je v kraji památka UNESCO? (Zámek v Litomyšli)
5. Co v historii spojovalo Chrudim, Polička a Vysoké Mýto? (Byla to královská věnná města)

Miroslav Váňa
druhý na kandidátce ČSSD v kraji

1. Pokud se správně pamatuji, Pardubický kraj má asi půl milionu obyvatel.
2. Průměrná měsíční mzda se vloni pohybovala kolem šestnácti a půl tisíce korun.
3. Vysoké školy jsou v Pardubickém kraji ve třech městech. V Pardubicích, v Litomyšli a vojáci mají něco v Moravské Třebové.
4. Na seznamu světového dědictví UNESCO je zámek v Litomyšli.
5. Nevím. Polička, Vysoké Mýto a Litomyšl nejspíš mívaly nějaké zvláštní obchodní vztahy nebo možná ležely na nějaké obchodní stezce.

Ladislav Libý,
lídr ODS v Pardubickém kraji

1. Odhaduji, že Pardubický kraj má kolem 600 tisíc obyvatel. Snad jsem to moc nepřehnal.
2. Loňská průměrná mzda v kraji? Celostátní byla kolem sedmnácti tisíc, tak tady by to mohlo být tak patnáct. 3. Vysoké školy jsou ve dvou městech v Pardubickém kraji. V Pardubicích univerzita a v Litomyšli restaurátorská fakulta.
4. V kraji bohužel není žádná památka UNESCO.
5. Ve středověku to byla královská věnná města. České královny je dostávaly jako zdroj příjmu a mocenskou základnu.

Pavel Severa
Lídr KDU-ČSL v Pardubickém kraji

1. Nevím to přesně, ale řekl bych, že Pardubický kraj má kolem 560 tisíc obyvatel.
2. Průměrná mzda lidí v kraji v loňském roce o něco stoupla. Myslím, že asi na 14 700 korun.
3. Vysoké školy jsou v Pardubickém kraji ve dvou městech. V Pardubicích univerzita a v Litomyšli je restaurátorská fakulta.
4. Mezi světové dědictví UNESCO se dostal litomyšlský zámek.
5. Chrudim, Litomyšl a Polička bývaly ve středověku královskými městy. Také mohly ležet na nějaké obchodní stezce.

Pavel Křivka
lídr Strany zelených v kraji

1. Tak teď skutečně hádám. Pardubický kraj by mohl mít kolem 540 tisíc obyvatel.
2. Myslím, že je docela malá. Asi dvanáct tisíc. Největší platy jsou v Praze a ty zvedají celostátní průměr.
3. Dvě. Univerzita Pardubice a v Litomyšli byla soukromá restaurátorská škola, která se teď stala její fakultou.
4. Litomyšl o to žádala, ale myslím, že to nakonec nedostala.
5. Jak v minulosti souvisely Chrudim, Vysoké Mýto a Polička? Počkejte. Bývala to královská věnná města.

Václav Snopek
krajský lídr kandidátky KSČM

1. Pokud vím, tak statistický úřad spočítal, že kraj měl koncem loňského roku 506 000 obyvatel.
2. Loňská průměrná mzda byla 16 400 korun měsíčně. To vím přesně, protože se zajímám o životní úroveň.
3. Pokud nepočítáme detašované pracoviště dopravní fakulty v České Třebové, tak jsou vysoké školy ve dvou městech.
4. Památkou UNESCO je zámek v Litomyšli.
5. Chrudim, Vysoké Mýto a Polička bývaly okresními městy. Jinak mi žádná historická souvislost nenapadá.

Foto popis| PAMÁTKA UNESCO. Litomyšlský areál byl zapsán na Seznam světového kulturního dědiství UNESCO v roce 1999, přesto to ale stále řada lidí neví. Svědčí o tom i odpovědi pěti lídrů politických stran, kteří se chystají na červnové parlamentní volby. Dva z nich nevěděli, že v Pardubickém kraji stojí památka UNESCO.
Foto autor| FOTO: MAFA - RADEK KALHOUS

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - pardubický kraj

Klíč| krajské volby; Severa Pavel; KDU

Nové přehrady? Za 20 let
Mladá fronta DNES 
11.4.2006 | rubrika: Brno | strana: 4 | autor: PAVLA DUCHÁČKOVÁ

Na jižní Moravě je přes 70 míst, kde by mohly vzniknout velké nádrže

Jižní Morava - Ani letošní povodně na dlouhodobých plánech vodohospodářů nic nemění. Alespoň pokud jde o výstavbu nových přehrad a vodních děl na řekách v kraji.
"V horizontu minimálně dvaceti let žádnou novou přehradu neplánujeme," potvrdil David Fína z ředitelství Povodí Moravy i přesto, že existuje seznam více než sedmdesáti míst na jižní Moravě, kde by přehrada nebo nádrž zachycující například vodu při záplavách mohly vzniknout. V lokalitách, kde vodohospodáři plánují vodní díla budovat, je nyní zakázána jakákoliv jiná výstavba. To by se mohlo změnit. Seznam totiž pochází z roku 1988 a je součástí přes třicet let starého Směrného vodohospodářského plánu z roku 1975, jímž se musejí všichni řídit. Povodí Moravy chystá jeho aktualizaci. "Znovu posuzujeme, která vodní díla by bylo účelné na seznamu ponechat. Přehrady zde sice hned budovat nezačneme, chceme ale, aby ty lokality zůstaly nezastavěné a třeba až další generace se mohly rozhodnout, zda je pro vodní dílo potřebují, či nikoliv," dodal Fína.
"Z hlediska dlouhodobějších klimatických změn očekáváme sušší období. Nemůžeme si proto nechat zastavět všechny profily řek, v nichž by se jednou mohla shromažďovat povrchová voda, ať už pro pitné účely či závlahu či naopak při případných povodních," varuje Věra Runštuková z útvaru vodohospodářského plánování Povodí Moravy.
Stát si proto vybere další strategické lokality, na nichž by vodní díla mohla zadržet více než 5 milionů kubíků vody, a od ledna 2007 je začlení do nového Plánu hlavních povodí České republiky. Tím zde zakáže jakoukoli jinou výstavbu.
Ostatní místa z původního seznamu odborníci znovu přehodnotí a určí, zda je od roku 2009 zařadí do Plánu oblasti povodí. Pokud ne, vodohospodáři lokality uvolní. "Naším cílem je ale na seznamu udržet co nejvíce míst," mírní případnou radost David Fína z Povodí Moravy.
"Vodohospodáři sice tvrdí, že u zmiňovaných plánů na stavbu vodních děl jde o výhled výhledů a že v v nich možná nikdy žádná přehrada nevznikne, když na místě vyhlásí stavební uzávěru a chtějí ji zanést do územních plánů, počítají s tím, že přehrada tam vyroste," je přesvědčen Jan Beránek, bývalý předseda Strany zelených, dnes ve službách Greenpeace. Beránek žije v Dolních Loučkách na Tišnovsku, nad nimiž by se v údolí říčky Libochovky mohla jednou stavět nádrž Kuřimské Jestřabí. "Nejvhodnější doba postavit se proti jejich plánům je právě teď, než bude přehrada zakreslená v územním plánu. Poté už se bude oponovat těžko," tvrdí Beránek a chystá osvětovou kampaň i petiční akce.

***

Místa pro přehrady*
Uvažované lokality (výběr)

vodní tok název lokality

Želetavka: Vysočany
Dyje: Býčí skála
Jevišovka: Plaveč
Svratka: Veverská Bítýška
Bobrůvka (Loučka): Skryje
Libochovka: Kuřimské Jestřabí
Punkva: Sloup
Bílá voda: Holštejn
Bobrava: Želešice
Rakovec: Holubice
Oslava: Čučice, Oslavany
Rokytná: Horní Kounice
Trkmanka: Terezín
Velká Haná: Rychtářov
Bozatínský potok: Louka
Velička: Javorník
Hrubý potok: Javorník
Úsobrnka: Úsobrno

* nádrže, které pojmou více než pět milionů krychlových vody. Nemusí to být pouze přehrady, ale i jiná vodní díla, jako například suché nádrže (poldry) pro případy povodní.

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - Brno

Trápení města budoucnosti
Mladá fronta DNES 
11.4.2006 | rubrika: Brno a Jižní Morava | strana: 5 | autor: RADOMÍR JONÁŠ

Polemika

Brno získalo nedávno tři významné tituly. Středoevropské město budoucnosti je nejvýznamnějším z nich. Bylo to v soutěži vyhlášené na mezinárodním veletrhu nemovitostí a investičních příležitostí MIPIM v Cannes a komise odborníků hodnotila kromě jiného i celkovou kvalitu života v Brně s ohledem na jeho nastartovaný vývoj.
Pokud by tedy na tom bylo Brno tak zle, jak líčí Kateřina Dubská ze Strany zelených, určitě by propadlo. Připomínám, že její článek v MF DNES měl titulek Proč lidé odcházejí z Brna? Kvůli kvalitě života. Autorka uvádí, že část obyvatel směřuje do satelitních měst těsně za hranice Brna a že to má negativní dopady. Jenže tito Brňané neutíkají z města, ale rozhodli se bydlet těsně za jeho hranicemi. Nic víc a nic míň. Co je na tom špatného? Prostě řeší tímto způsobem svůj další život. Jsou nadále pevně spjati s Brnem, protože v něm často pracují, studují, tráví část volného času. Právě i na tomto příkladu je vidět, jak se určitá informace dá vyložit čistě účelově.
Působení Strany zelených v Brně nabírá na síle. Blíží se volby. Projevuje se to také tím, že se začínají vyjadřovat další organizace s označením ekologické. Brno nevysvětluje, nepropaguje, neláká občany k územnímu plánu, tvrdí ekoaktivisté. Zároveň však uznávají, že magistrát nepostupuje protiprávně. Tedy jinými slovy postupuje v souladu se zákonem o územním plánu a průběžně informuje nejrůznějšími formami veřejnost. Jak se v tom má člověk vyznat?
Jedná se o snahu zpolitizovat celou záležitost, vytřískat kapitál, tedy hlasy voličů. Jakékoli rozhodnutí vyvolává kladné a záporné reakce. Pokud chcete postavit například úsek rychlostní komunikace, samozřejmě že to u části obyvatel vyvolá negativní ohlasy. Třeba proto, že v blízkosti budoucí silnice některý z nich bydlí, má tam chatu nebo zahradu. Ta část je pak ochotna dávat o sobě vědět. Tímto se dají strhnout i další možní voliči. To je vítanou záležitostí pro Stranu zelených.
Výsledkem je, že středoevropské město budoucnosti se může jevit jako chaotické a neperspektivní.

O autorovi| RADOMÍR JONÁŠ, náměstkem primátora za ODS

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - jižní Morava

Paroubek propouští komunisty ze služeb
Mladá fronta DNES 
11.4.2006 | rubrika: Názory | strana: 6 | autor: KAREL STEIGERWALD

Minulý týden učinil premiér Paroubek zásadní obrat vzad - z nejbližšího politického spojence, ať už tichého či veřejného příštího vládního partnera, komunistů, učinil nepřítele.
Nasadil i mravnost: vláda s komunisty je nehledě na morální nepřijatelnost absurdní představou, řekl. Splnění programu KSČM by znamenalo konec růstu a ekonomickou krizi. Mezi ČSSD a KSČM je neřešitelný rozpor.
To je zásadní a před volbami nečekaný obrat sociální demokracie. ČSSD jej však přijala lhostejně, klidně, bez reakce. Jednou s komunisty, příště proti nim, jako by na tom čerta záleželo. Ostatně kdo je dnes v ČSSD pánem a kdo v ní má názor? Ještě nedávno nejbližší spojenci, dnes ohrožují blahobyt státu. Jak to tedy je? Předvolební preference, což je Paroubkovo ústřední božstvo, se mění. Nadpoloviční většina socialistů s komunisty, tedy jistota vlády, je tatam. Premiér je muž rázné reakce - pryč jdou tedy i komunisti, včera spojenci v sociálním díle, dnes škůdci blahobytu. Na obzoru je nová nevěsta, Strana zelených?
Nepřejme Paroubkovi, aby se poměry v preferencích do voleb ještě rozkmitaly - musel by zas rušit, co říkal, a vyhlašovat, co popíral, hlásit nová zavržení a povýšení náhlých politických nevěst.
Ustavičné přizpůsobování politické strategie momentálním poměrům je na straně jedné pružnost politického vedení, ale na straně druhé je to chameleonství a okatá mocichtivost. Kdo se uchází o moc, měl by projevovat víc cudnosti. Paroubkova strana má dnes opačný názor než včera, protože jsou jiné průzkumy. Premiér byl Marťan, byl rudý, byl boží, proč by nebyl zelený? Představte si nějaký špatný průzkum - například náhlé předvolební zjevení důchodců-broukožroutů jako kdysi. Nabídne se Paroubek i jim? Muž, který takto kroutí volantem stranické mašiny, vzbuzuje nedůvěru. Vloni říkal: oba naše volební programy jsou si blízko, dnes říká: ten komunistický je zhouba. Nechal komunisty na pokoji. Sám se za to morálně ocenil. Ale je to trvanlivé? Když už s nimi zpíval, měl s nimi prohrát. To by bylo mužné. Takto může prohrát po nečekaných změnách a přeskocích kdoví s kým. Vždy je elegantnější politik, který alespoň předstírá, že se svými ideály i spojenci vyhraje či padne, než politik, který s nimi přímočaře kramaří.

***

Včera byli spojenci, dnes KSČM ohrožuje příští blahobyt

Foto popis|

O autorovi| KAREL STEIGERWALD, komentátor MF DNES

SPD ztrácí svou naději, šéf Platzeck odchází
Hospodářské noviny 
11.4.2006 | rubrika: Ze zahraničí | strana: 7 | autor: (bb)

PROFIL

PRAHA/BERLÍN, 11. 4. 2006

Kariéra Matthiase Platzecka jako šéfa německé sociálnědemokratické strany SPD netrvala dlouho. Pouhých 146 dní. Kvůli zdravotním problémům se jí nyní sympatický politik musel vzdát.
Jeho přechodným nástupcem se stal jeho dosavadní zástupce, premiér Porýní Falcka Kurt Beck. Ten by předsedou měl být zvolen na květnovém zasedání strany .
Odchodu Platzecka litují a zároveň jej respektují.
>Plně to chápu. Neexistuje nic důležitějšího než zdraví,< řekl agentuře AP šéf frakce SPD a bývalý ministr obrany Peter Struck.
Pro jeho stranu to podle něj zajisté bude znamenat určitý rozruch.
Zdravotní problémy Platzecka tak očividně byly horší, než se zdálo. Dvaapadesátiletý politik od svého nástupu do funkce v polovině listopadu minulého roku utrpěl dvě závažné poruchy sluchu, nervový kolaps a kolaps krevního oběhu.
Pro SPD byl velkou nadějí, měl ji vyvést z krize, do níž upadla po odchodu nynějšího vicekancléře Franze Münteferinga na podzim loňského roku. Do vedoucí funkce tak byl zvolen 99,4 procenty hlasů, což byl nejlepší výsledek v historii strany. Nyní ji opouští uprostřed těžké reformní fáze a v době, kdy je v koaliční vládě s kdysi opoziční CDU/CSU.
Na přední pozice se přitom Platzeck, který stejně jako kancléřka Angela Merkelová vyrostl v bývalém východním Německu, nikdy netlačil.
Svou politickou kariéru nastartoval a dodnes působí v regionu, kde také vyrůstal - Braniborsku. V roce 1998 se po úřadování jako ministr životního prostředí stal primátorem města Postupim, které ekonomicky opět postavil na nohy. Stejný úspěch zopakoval jako premiér této spolkové země, tedy na postu, který od roku 2002 zastává ještě nyní.
Velkou popularitu si Platzeck, který je vystudovaný hygienik životního prostředí a byl dlouho členem Zelených, získal v roce 1997. Tehdy si díky dobré koordinaci při povodních ve východním Německu vysloužil přezdívku >hrabě hrází<.
Do vysoké politiky, na post ministra vlády, jej SPD chtěla angažovat již v minulém roce, Platzeck se ale zdráhal. Nakonec přijal možnost kandidovat na šéfa strany. Již tehdy byl přitom jeho konkurentem Kurt Beck, který se ale nakonec v jeho prospěch kandidatury vzdal.
Korunou kariéry Platzecka, který je rozvedený a má tři dcery, měla podle pozorovatelů být v roce 2009 kandidatura na post kancléře, o nějž by soupeřil s Merkelovou. Zda k tomu ale po včerejším odchodu z funkce ještě dojde, o tom nyní političtí komentátoři pochybují.

Musel jsem učinit bezpochyby nejtěžší rozhodnutí svého života - složit předsednictví.

Stát vzdává boj proti vepřínu v Letech
Lidové noviny 
11.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: PETR HONZEJK

PRAHA Záměr vlády na likvidaci vepřína v Letech se dostal do mrtvého bodu. Jednání zástupců státu s majiteli vepřína zkrachovala. A premiér Jiří Paroubek přiznává, že problém zapáchajícího provozu, který stojí poblíž bývalého romského koncentračního tábora, bude muset vyřešit až příští vláda.
Romští aktivisté jsou zklamáni. "Ukazuje se, že celá aktivita vlády mohla být jen humbukem určeným pro zahraničí," zlobí se předseda výboru pro odškodnění obětí romského holocaustu Čeněk Růžička.
Podle politologů je důvod, proč snahy o likvidaci vepřína usnuly, jednoznačný. Blíží se volby a ČSSD si vyhodnotila, že by ji boj proti vepřínu mohl poškodit. "Je známé, že podstatná část populace nemá k Romům právě pozitivní postoj. Kdyby sociální demokraté trvali na tom, že dají stovky milionů na likvidaci vepřína, určitě by přišli o hodně hlasů," říká politolog Jan Bureš z Karlovy univerzity.
Ve vládní komisi, která zkoumá možnosti, jak vepřín odstranit, se šíří pocit zmaru. "Chybí nám jasné politické zadání. Když se na něm nedokáže dohodnout ani sociální demokracie, je to ztracená věc," řekl LN jeden z členů komise. Jméno si nepřál zveřejnit, protože je vázán slibem mlčenlivosti.
Zásadní problém podle něj představuje rozdílný postoj premiéra Paroubka, který likvidaci vepřína prosazuje, a jihočeského lídra Vítězslava Jandáka, který ji považuje za zbytečný populismus. Ani premiér ale už nehovoří o bourání s takovou vehemencí jako před rokem.
Pokračování na straně 4

Stát vzdává boj proti vepřínu
Dokončení ze strany 1
"Já osobně bych dal přednost tomu, abychom těch několik desítek nebo set milionů, které by teoreticky mělo stát odstranění vepřína, investovali do vzdělání mladé romské generace. Romští aktivisté, s nimiž jsem se kvůli vepřínu sešel, měli ale jinou představu, kterou respektuji," řekl Paroubek pro romský časopis Romano Vodi.
Na víkendový vzpomínkový akt romských aktivistů v Letech žádný z politiků nedorazil.
O tom, že pro ČSSD už není likvidace vepřína prioritou, svědčí i to, že na dlouho očekávanou schůzku s ředitelem společnosti, které vepřín patří, nedorazil ministr zemědělství Jan Mládek. Zástupce firmy přijal pouze jeden z úředníků ministerstva. "Žádnou rozumnou nabídku jsme od něj nedostali," říká ředitel firmy AGPI Písek Jan Čech. O podrobnostech hovořit nechce. Také účastníci schůzky jsou podle něj vázáni mlčenlivostí.
Ministerstvo zemědělství nechce schůzku komentovat vůbec. Mluvčí Tomáš Loskot pouze potvrdil, že se ministr Mládek skutečně se zástupci firmy osobně nesešel. Podle informací LN jednání zkrachovalo ze dvou důvodů. Na jedné straně stát nabízí za vepřín příliš málo. Na straně druhé se firma AGPI cítí posílena podporou podstatné části politiků. Proti likvidaci vepřína se v nedávné televizní debatě postavili, s výjimkou místopředsedkyně zelených Dany Kuchtové, všichni jihočeští volební lídři. "Jejich názory jsme poslouchali opravdu velmi pozorně," připouští ředitel společnosti AGPI Jan Čech. Stát už také přestal vyvíjet na majitele vepřína administrativní nátlak. Zcela ustaly kontroly inspekce životního prostředí a veterinární správy, kterými v únoru znepříjemňovaly státní orgány majitelům vepřína život.
Vládní komise, která hledá způsob, jak vepřín odstranit, nicméně pracuje dál. "Sešli jsme se naposledy minulý týden. Do konce volebního období návrhy řešení předložíme," slibuje členka komise Kateřina Jacques. Zatím jediným konkrétním návrhem komise bylo vyhlášení památkové zóny, která by znemožnila majitelům vepřína na místě dál stavět. Jandákovo ministerstvo kultury ho vzápětí označilo za neproveditelný. Konečné návrhy budou podle informací LN tři až čtyři. Varianty budou sahat od přímého výkupu přes poskytnutí náhradního objektu až po vyvlastnění ve veřejném zájmu.
Do jednání chce ještě do voleb vstoupit předseda výboru za odškodnění obětí romského holocaustu Čeněk Růžička. Tvrdí, že zná způsob, jak likvidaci vepřína "zlevnit" o 170 milionů korun. "Jak to chci udělat, vám neřeknu. Návrh zveřejním až v květnu," říká Růžička. Zda se nová vláda po volbách k problému letského vepřína vrátí, není jisté. Jednoznačně pro likvidaci provozu jsou pouze zelení. A když pomineme Vítězslava Jandáka i sociální demokraté. Je přitom takřka jisté, že pokud nová vláda nebude o likvidaci vepřína v Letech usilovat, může se Česko připravit na další nepříjemnost v Evropském parlamentu. Ten už jednou k likvidaci vepřína vyzval. "Pokud od toho po volbách vláda dá ruce pryč, budu intervenovat u Evropské komise," říká europoslanec zelených Milan Horáček. Prozatím by měl podle premiéra Paroubka v Letech vyrůst alespoň památník Romům, kteří ve zdejším koncentračním táboře za druhé světové války zahynuli. Bylo jich 326.

***

O tom, že pro ČSSD už není likvidace vepřína prioritou, svědčí i to, že na schůzku s ředitelem vepřína nedorazil ministr zemědělství

Foto popis| Skromná vzpomínka. Vzpomínkový akt, jenž měl o víkendu připomenout Romy, kteří zahynuli ve sběrném táboře v Letech, se musel obejít bez politiků.
Foto autor| Foto ČTK David Veis

"Zelení republikáni" prošli
Lidové noviny 
11.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: VÁCLAV DRCHAL

Část Strany zelených nechce, aby za ně do sněmovny kandidovali dva bývalí sládkovci

PRAHA Dva bývalí republikáni na kandidátce Strany zelených už mají jasno. V červnových volbách budou usilovat o křeslo ve sněmovně. Republiková rada zelených sice v sobotu v Pardubicích o jejich vyškrtnutí z kandidátky zhruba hodinu jednala, ale nakonec jim víc než polovina delegátů dala důvěru.
Část zelených s tím nesouhlasí a považuje to za problém. Zdeněk Legát i Robert Gruzovský už ale mají místa na kandidátce jistá. Příští republiková rada, která by je mohla odvolat, se totiž sejde až po volbách.
Otazníky visí hlavně nad čtyřkou plzeňské kandidátky Strany zelených Zdeňkem Legátem. Ten se totiž podle názoru některých spolustraníků od své minulosti dostatečně nedistancoval.
"Respektuji rozhodnutí republikové rady, ale budu chtít, aby pan Legát vedení strany své postoje lépe vysvětlil. Nerozumím například jeho tvrzení, že republikáni byli strana jako každá jiná," tvrdí například místopředsedkyně zelených Dana Kuchtová. Podobný názor má i její brněnský kolega Ondřej Liška.
Vyjádření pětačtyřicetiletého Legáta, který na republikovou radu kvůli nemoci v sobotu nepřišel, se LN získat nepodařilo. Týdeníku Respekt, který na jeho případ upozornil, ale řekl, že let strávených u republikánů "nelituje, protože nikomu neublížil".
Případ druhého "zeleného sládkovce" a vystudovaného teologa Roberta Gruzovského je úplně jiný. Výrazná opozice proti němu ve straně neexistuje a jeho předpoklady pro kandidaturu do Poslanecké sněmovny zpochybňuje jen málokdo.
Gruzovský začal s republikány spolupracovat v roce 1997, když mu bylo jedenadvacet let. Za stranu pak dokonce neúspěšně kandidoval do sněmovny, ale v roce 1999 od republikánů odešel. Dnes to považuje za omyl a dávno skončenou věc.
"Byla to chyba, ale tehdy mi jako studentovi asi přišlo, že se ta strana od všech ostatních liší. Od republikánů jsem pak odešel hlavně proto, že tam začal převažovat extrémní proud napojený na skinheady. To nebylo nic pro mne," vysvětluje dnes Gruzovský.
Kuchtová mezi ním a Legátem vidí rozdíl. "Tady problém opravdu nemám. Panu Gruzovskému bylo tehdy přes dvacet let a dnes svého členství u republikánů lituje," myslí si místopředsedkyně strany.

Stehlíková: Podle mě to odporuje principům zelených

Pro Gruzovského vyškrtnutí z kandidátky přesto několik lidí zvedlo ruku. Mezi nimi další místopředsedkyně Džamila Stehlíková. "Hlasovala jsem pro vyškrtnutí, i když proti oběma pánům nic osobně nemám. Podle mě totiž členství u republikánů odporuje principům Strany zelených," uvedla včera pro LN Stehlíková.
Nehledě na tyto názory budou Legát s Gruzovským v červnu usilovat o parlamentní křesla. Reálnou šanci proniknout do sněmovny má z druhého místa středočeské kandidátky Gruzovský. Šance plzeňské čtyřky Legáta jsou podle současných stranických preferencí jen teoretické.

Foto popis| Chci vysvětlení! Místopředsedkyně Strany zelených Dana Kuchtová bude chtít po bývalém republikánovi Zdeňku Legátovi objasnění jeho někdejších politických postojů.
Foto autor| Foto ČTK - David Veis

ODS chce v kampani vsadit na Baroše, Bauera i Jágra
Právo 
11.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: (dan, luk, trj, vap)

Vlastní zpráva

Zatímco v minulosti stranám před volbami pomáhali hlavně herci a zpěváci, letos mají být hlavními celebritami sportovci. Alespoň ODS se o to pokouší. Podporu této straně zvažuje stříbrný medailista z olympiády v Turíně, lyžař Lukáš Bauer.
Občanští demokraté jednají také s fotbalistou Milanem Barošem a mají zájem o podporu hokejové hvězdy Jaromíra Jágra.
Bauer o podobě svého zapojení do kampaně v neděli večer ještě jasno neměl. Odkazoval na schůzku se svým mediálním zástupcem Karlem Tejkalem. "Na programu spolu máme všechno možné. I volby. Snad se zmínil i o ODS, ale více ví on," tvrdil Právu Lukáš Bauer. Svou přízeň k ODS netají.
(Pokračování na str. 2)

(Pokračování ze str. 1)
"V rozhovorech jsem o tom několikrát mluvil. Souhlas s programem je podle mě podmínkou toho, aby třeba sportovci šli do podpory nějaké strany. U mě je to jasné. Když jsem v několika minulých volbách volil, byla to ODS," řekl Právu Bauer.

Špičky ODS prý nezná

Co ho táhne k pravici? "Historický vývoj, rodiče. Prostě nechci návrat k tomu co tu bylo dřív." Je to, jak tvrdí, záležitost srdce. "Toho, co člověk cítí, ale s nikým jsem o podrobnostech nemluvil. Teď je na to čas," dodal.
Podotkl, že nezná nikoho z nejvyšších činovníků své oblíbené strany. "Na nejrůznějších akcích potkávám různé lidi, včetně politiků, ale nikoho z vedení ODS blíže neznám," uvedl Bauer.
Předseda poslanců ODS Vlastimil Tlustý včera Právu potvrdil, že jedná o podpoře s fotbalistou birminghamské Aston Villy a reprezentantem Milanem Barošem. "Pokračování to má, ale není to ještě definitivní, takže až to bude definitivní, tak to oznámím," uvedl Tlustý.
Ten před časem řekl, že se s Barošem náhodně setkali v letadle a ukázalo se, že fotbalová hvězda má blízko k ODS. Volby se uskuteční krátce před zahájením mistrovství světa ve fotbale.
Místopředseda ODS, středočeský hejtman Petr Bendl včera na dotaz Práva nevyloučil, že ODS opět podpoří hokejová hvězda Jaromír Jágr. "Zatím jsme o tom však nehovořili," uvedl Bendl. Jágr byl předvolební tváří ODS v roce 2004 při krajských a senátních volbách.

Lidovcům stačí Straka

Lidovci po zkušenosti s fotbalovým trenérem Františkem Strakou mezi dalšími sportovci už neloví. "Nám pomáhá v kampani František Straka a jsme spokojeni," uvedl na dotaz Práva první místopředseda KDU-ČSL Jan Kasal. Extrenér Sparty a fotbalový legionář měl být lídrem lidovců v Karlových Varech.
Z politického angažmá nakonec sešlo oficiálně kvůli tomu, že Straka nezískal včas české občanství.
"Nyní jsme domluveni tak, že nás podle časových možností bude pan Straka podporovat," řekl Právu mluvčí lidovců Ondřej Jakob. Straka prý počítá s tím, že přijede na několik fotbalových turnajů mládeže, kde bude rozdávat kopací míče s logem KDU-ČSL a svým podpisem. Takových míčů se lidovci chystají rozdat čtyři tisíce. Na některých je pan Straka podepsaný osobně, na ostatních je jeho jméno vytištěno.
Otázka, zda by nezaštítila svým jménem kampaň KDU-ČSL olympijská vítězka Kateřina Neumannová, nepřipadá podle Kasala do úvahy. "Myslíte, že by nám pomohla v kampani jako Jaromír Jágr ODS? Tak to nemáme v plánu a myslím, že ona také ne," poznamenal Kasal.
Dodal, že by to ani nešlo proto, že naše nejlepší lyžařka je oficiálně zaměstnancem ministerstva obrany. Neumannová asi před měsícem povolila lidovcům, aby použili její jméno, když začali přelepovat zesměšňující billboardy balbínovců.
Zelení loví podporu mezi umělci. "Podporu nám už vyjádřili kromě spisovatele Ivana Klímy, zpěvačky Věry Bílé a skupiny Kale také např. divadelník Arnošt Goldflam, výtvarník David Černý, režisér Bohdan Sláma a spisovatel Jiří Stránský a další," sdělila Právu mluvčí zelených Eva Rolečková a dodala:
"Jejich podpora nás těší a povzbuzuje, ale soutěžit se chystáme svým volebním programem, ne zaštiťováním se známými umělci."

Foto popis| František Straka

Bursíkova ekodaň by šokově zvedla ceny
Právo 
11.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 3 | autor: Jakub Svoboda, Lenka Hloušková

Tvrdí to experti ČVUT a pražské VŠE * Podle nich by jeho návrh poškodil hlavně sociálně slabší skupiny

Ekologická daňová reforma, kterou podle závazku vůči Evropské unii musí Česko zavést nejpozději do 1. ledna 2008, výrazně zvýší výdaje českých domácností za energie. O tom, jak prudký bude růst cen, však rozhodne až povolební politické uspořádání.
Evropská unie totiž dává členským zemím možnost zavést nové sazby buď v minimální, nebo ve výrazně vyšší úrovni. Pokud by prošel současný návrh ministerstva životního prostředí (MŽP), který pro ně připravil předseda Strany zelených Martin Bursík, čekal by Čechy cenový šok, jaký ještě v historii ČR nezažili. Do roku 2015 by platili ročně za plyn dvakrát, za elektřinu šestkrát a za uhlí dokonce osmkrát víc než dnes.
Vyplývá to z výpočtů, které včera zveřejnili ekonomové Českého vysokého učení technického (ČVUT) a Vysoké školy ekonomické (VŠE). Podle nich by připravovaná ekologická daňová reforma (EDR), jak si ji představuje MŽP, těžce dolehla zejména na venkov. Jen za elektřinu by tam lidé za devět let platili ročně o téměř 18 tisíc korun víc než dnes, obyvatelům měst by se v průměru zvýšila platba o 15 tisíc Kč.
Ekonomové Ambrozkovu ministerstvu vyčítají, že navrhuje 1,5 až třikrát vyšší sazby než požaduje EU, a zdanění by tak bylo vyšší než v okolních zemích. Reforma by zdražila české zboží a služby natolik, že by mohla být ohrožena jejich konkurenceschopnost v rámci Unie, uvedl jeden z autorů studie profesor ČVUT Oldřich Starý. Dodal, že výše zdanění se odvíjí pouze od vstupní suroviny, např. uhlí, ale nezohledňuje, jak kvalitní technologií je zpracována. Nezvýhodňuje tak ty, kteří používají ekologicky šetrnější postupy.

Sociálně slabí doplatí nejvíce

Roční náklady domácností na plyn by na venkově vzrostly v roce 2015 až o čtyři tisíce a na hnědé uhlí až o více než 68 tisíc korun proti nynějšímu stavu.
"Nejvíce budou novou daní postiženy domácnosti s individuálním vytápěním hnědým uhlím, přesto lze pochybovat, zda většina domácností změní způsob vytápění, například na plyn. Rozdíl v současných ročních nákladech mezi nimi je mezi šesti a sedmi tisíci korunami ročně, což není změnou ekologické daně pokryto," uvádí se ve studii.
Nejvíce by Bursíkův návrh ekologické daňové reformy zdražil energie důchodcům a dalším sociálně slabým skupinám, které nebudou schopny přejít na modernější technologie a čistší zdroje energie. Naopak nejméně by se zavedení EDR dotklo osob samostatně výdělečně činných.
Ekonomům vadí i přerozdělování peněz v rámci rozpočtu. Ekologická daňová reforma má být totiž podle ministerstva životního prostředí výnosově neutrální. Peníze z ní by tak měly být použity na snížení daní přímých. Nejčastěji je zmiňována možnost snížení sociálního pojištění. Experti ale nevěří, že neutralita bude dodržena.

Vyšší daň i na stará auta

EU požaduje, aby silniční daň za necelé dva roky neplatili jen podnikatelé jako dosud, ale každý. Reforma by měla citelně zasáhnout zejména majitele starších a ekologicky náročných vozů. Jejich zdanění by mělo být v tomto ohledu nejvyšší. V ČR je přitom průměrné stáří vozu podle údajů Centrálního registru vozidel 17,36 roku. Jen vozů Škoda 105 a 120 jezdí přes 400 tisíc.
Ministr financí Bohuslav Sobotka (ČSSD) již dříve prohlásil, že vláda EDR do voleb schválit nestihne. Stejně včera reagovala i mluvčí MŽP Karolína Šůlová. "Problematiku bude muset řešit až příští vláda," konstatovala.
Pokud se Strana zelených dostane do Poslanecké sněmovny a stane se součástí vládní koalice, bude bezpochyby tlačit na vyšší sazby ekodaní, než je Česko povinno od 1. ledna 2008 zavést.

Grafy

O kolik vzroste cena elektřiny
Dopad ekologické daňové reformy (v Kč)

O kolik vzroste cena ústředního topení ve městě
Dopad ekologické daňové reformy na centrální zásobování teplem (v Kč)

O kolik vzroste cena individuálního topení na venkově
Dopad ekologické daňové reformy na cenu tepla pro domácnosti (v Kč)
PRÁVO - ti

O výši ekodaní rozhodnou volby
Právo 
11.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 3 | autor: (lh, kk)

Konečná podoba ekologických daní a jejich výše bude záviset na výsledku červnových voleb a podobě nového kabinetu, současný ho už projednat nestihne.
Zatímco ODS a ČSSD jsou pro přijetí jen minimálních sazeb daných evropskou směrnicí, zelení by je chtěli několikanásobně převýšit.
"Ekologickou daňovou reformu je možné zavést jen tak, aby neměla absolutně žádný negativní finanční dopad na občany," řekl včera Právu náměstek ministra životního prostředí Tomáš Novotný (ČSSD).
Právě odpor soc. dem. proti návrhu ministerstva životního prostředí jednání o daňové reformě v nynější koaliční vládě zablokoval.
Příkrá ekologická daňová reforma se nelíbí ani Martinu Římanovi (ODS). "Nejde o nic jiného než o zavedení dalších spotřebních daní, už ne jenom na benzín, alkohol a cigarety, ale také na plyn, elektřinu a uhlí," uvedl před časem.
Zelení a KDU-ČSL shodně tvrdí, že zavedení EDR s sebou přinese dostatek kompenzací v jiných daňových složkách a sociálně slabé skupiny nijak nezatíží. Navrhují také vyšší sazby, než Unie požaduje.
Vstřícný postoj k EDR má také KSČM. Prosazuje ale, aby se v rámci výpočtu ekodaní myslelo na sociálně slabé.

Tabulka

Očekávané výnosy ekodaní v mld. Kč
(PODLE NÁVRHU MŽP ČR)

2007 2011 2015

elektřina 6,4 18,5 27,3
hnědé uhlí 3,0 7,1 8,8
černé uhlí a koks 1,1 1,1 1,8
zemní plyn 1,8 1,6 2,9
motorová vozidla 21,7 18,1 14,7
celkem 34 46,2 55,6
z toho domácnosti 40% 35% 33%
energetika a průmysl 60% 65% 67%

Zdroj: ČVUT a VŠE

Zelení: Stop uhlí v roce 2010
Právo 
11.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 3 | autor: (lh)

Uhlí a lignit (pozn. nejmladší druh hnědého uhlí) by se měly podle Strany zelených přestat v domácnostech používat v roce 2010. Zákaz chce prosadit, pokud se dostane v červnových volbách do Sněmovny. Zmíněné palivo, k němuž se začali lidé letos vracet po zdražení zemního plynu, podle zelených neúměrně znečišťuje ovzduší.

Daň podle Bursíka zlevní práci
Právo 
11.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 3 | autor: (lh)

Předseda Strany zelených a autor návrhu Ekologické daňové reformy ministerstva životního prostředí Martin Bursík tvrdí, že lidem se vyšší platby za energie vrátí v podobě snížení povinných odvodů sociálního a zdravotního pojištění. Lidé tak podle něj budou dostávat vyšší mzdu.
"Tím pádem se zlevní cena práce a bude to dvojí výhra, ochráníme životní prostředí a zároveň budeme mít levnější práci, čili je to aktivní politika zaměstnanosti," řekl Bursík v neděli v pořadu TV Prima. Na webu strany uvádí, že by chtěl pozvolna snižovat sociální a zdravotní pojištění o 2,5-3,5 procentního bodu. "Týkalo by se to zaměstnanců i zaměstnavatelů," uvádí šéf zelených.

Graf

O kolik vzroste cena plynu pro domácnosti při ekologické daňové reformě
PRÁVO - ti

Paviáni a neohrabanec
Právo 
11.4.2006 | rubrika: Publicistika | strana: 12 | autor: Jiří Hanák

K zobrazení současné předvolební scény v Česku půjčuji si obraz z jedné knihy, tuším, že ze Tmy o polednách.
V korunách stromů politického pralesa vznášejí se elegantní paviáni etablovaných politických stran a při luzných skocích setřásají na zem zlatý déšť slibů a peněz.
Dole pod nimi, zakopávaje o kořeny, s dusotem se politickým porostem prodírá tvor, který se teprve nedávno postavil na dvě nohy. Paviáni ovšem zůstali paviány, protože ustrnuli ve vývoji. Z onoho dusatce se stal pán tvorstva. V politickém pralese se nám na nohy postavili zelení. Skutečně se liší od ostatních stran. Nedští sliby a penězi, jejich deklarované záměry zní často nepříjemně a někdy docela nepochopitelně: Zakážeme topení uhlím, uvalíme ekologickou daň na energii, rozejdeme se s energií jadernou.
Představa našeho malého světa, osvětlovaného a poháněného větrem, biomasou či řepkovým "benzínem", skutečně vyžaduje nemalou dávku fantazie. Jenže ani elegantní paviány by jistě nenapadlo, že budoucnost má ten dusající neohrabanec a nikoliv oni.
Straně zelených rostou preference a stala se po výtce módní stranou. Slovo módní nemyslím hanlivě. Jsou pro to dva důvody. Zaprvé "strany paviánů" jsou kontaminované minulostí, ať dávnou, jako KSČM, ať tou smluvně opoziční. To poslední přineslo do českého politického života vyprázdněnost, rozmazanost, cynické kupčení a s tím související korupci a nevěrohodnost. Jedna každá ze starých stran se tváří, jako by měla kámen mudrců. Tu na nezaměstnanost, tu na daňový systém, lidovci dokonce na korupci. Ale to jsou tibetské modlitební mlýnky, které se vždycky náramně rozdrnčí před volbami.
Zelení mají ale téma, a to je něco, co ostatním stranám chybí. To téma se jmenuje trvale udržitelný rozvoj a samozřejmě přesahuje volební období.
Je jistě možné dělat si z něho ouchcapky, zvláště když zelený kámen mudrců po tom někdy volá. Marné je však těšení paviánů, že ten zelený neohrabanec se do Sněmovny nemusí dostat. Pravda, nemusí. Nic by to však nezměnilo na tom, že "zelenost" bude napříště politiku infiltrovat stále více. Už jen proto, že jinou zeměkouli nemáme, a že je nejvyšší čas uvažovat, jak jí pomoci, aby se udržela v použitelném stavu.
Ten, kdo Jiřímu Paroubkovi radil, že zelení jsou mimo hru, radil mu špatně. Po Špidlově zapomenutém pokusu pozelenit ČSSD to tuto stranu může přijít draho.
Možná, že jsem něco zaspal, nevzpomínám si však, že by se zelený lídr Bursík nějak obsáhleji vyjádřil k povodním, k jejich příčinám a k tomu, jak se jim bránit. Po jalovém vzájemném obviňování etablovaných stran mi slovo zeleného odborníka chybí. Doufám, že mlčení není první taktický úkrok šéfa strany, vstupující do velké politiky. K nápravě má však stále ještě trochu času.

Foto popis|

Mystifikaci lidí a experimenty ODS odmítáme
Haló noviny 
11.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: Václav VANŽURA

Rozhovor Haló novin s Josefem Středulou, předsedou Odborového svazu KOVO

* Nedávno v Hradci Králové jednala Rada OS KOVO, čím se zabývala?

Vzhledem k aktuální situaci to byly především povodně. Rozhodli jsme se aktivovat naši povodňovou komisi, kompetentní k poskytnutí finanční či materiální pomoci našim členům, kteří byli povodněmi postiženi a utrpěli škody na svých obydlích. Tuto věc již máme odzkoušenou ze všech velkých povodní v minulých 10 letech a v současné době jsou ty dopady obdobné, proto jsme rozhodli o pokračování v této pomoci. Dalším bodem byly volby do Poslanecké sněmovny a v neposlední řadě přístupy ke kolektivnímu vyjednávání pro rok 2007 a příprava na IV. sjezd ČMK OS.

* Jaká stanoviska rada zaujala k nastávajícím volbám?

Volby do sněmovny považujeme za velmi vážnou věc. Jednak zde zazněla výzva, aby se naši členové zúčastnili voleb i přesto, že jsou znechuceni politikou. Tentokrát se totiž jedná o volby, které rozhodnou o mnohém. Z našeho pohledu v případě, kdy by zvítězila pravice, nastalo by velké ohrožení zaměstnaneckých práv, postavení zaměstnanců i jejich životní úrovně - a to bychom neměli dopustit.

* V čem podle rady ohrožení konkrétně spočívá?

Zejména v tom, co nám v posledních dnech a týdnech předkládá nejsilnější opoziční strana - ODS. To jsou leckdy až neuvěřitelné věci, mnohdy ani nedořešeny do konce, a hlavně lidi v mnohém mystifikují. Slibují sice snížení daní, ale už neříkají, že lidé budou muset zaplatit vyšší výdaje ve zdravotnictví, školství. Vůbec nehovoří o potravinách, ale mystifikují veřejnost, že vyjednají nulovou DPH na potraviny. To je nesmyslné hazardování s důvěrou lidí, vždyť nulovou DPH na potraviny není v silách žádné členské země EU si vyjednat, to by Brusel nikdy nepřipustil. Alidé by tyto lži zaplatili okamžitým nárůstem cen. Ale pokud se chce někdo poučit, jak v praxi vypadá daňový experiment, jímž nás chce ODS >obšťastnit<, ať si zajede na Slovensko a zeptá se lidí, jak se jim dnes s rovnou daní žije.

* Jaké volební alternativy tedy lidé podle vás mají?

Myslím, že nemusím žádnou stranu jmenovat, vždyť situace je zcela jasná. A jestliže se vyslovujeme proti ODS, pak se to týká i jejích pravicových satelitů.

(Pokračování na str. 3)
(Dokončení ze str. 1)

Myslím, že naše republika na počátku 21. století je zemí moderní a neměla by se vracet zpět, kam ji tlačí ODS. Jim je naprosto lhostejné, o jakou rétoriku své záměry opírají, naše konfederace odborových svazů si však udělala analýzu volebních programů všech hlavních politických stran a domnívám se, že její závěr je jednoznačný: programové návrhy ODS jsou v neprospěch nejen zaměstnanců, ale celé České republiky. Jde o experimenty, o jejichž podstatě nic nevědí ani řadoví členové ODS. Vítězstvím této strany by byl ohrožen i nový Zákoník práce a její podporou chtějí mnozí zaměstnavatelé tuto normu ještě změnit. Výsledkem by mohla být naprostá tragédie v podobě zavedení zkušební doby zaměstnání na 12 měsíců, až po výpovědi bez udání důvodů. A to po celý pracovní život, na rozdíl od Francie, kde studenti a odbory protestují jen proti části nového zákona, týkající se propouštění absolventů do 26 let. Je tedy evidentní, že ODS neříká lidem pravdu a hraje s nimi vabank, proto jsou pro nás volby velmi vážné téma.

* Jak naznačují průzkumy, supernovou na českém politickém nebi je Strana zelených. Zabývali jste se v radě i tímto fenoménem?

Ne - a ani jsme se k této straně nevyjadřovali. Mohu však říci svůj osobní názor. Zelené vnímám jako stranu pravicovou. Ústy pana předsedy Bursíka již bylo řečeno, že jejich nejbližším partnerem je ODS, takže pro mne je jejich zabarvení naprosto zřejmé a název Strana zelených mne nezmate. Tím samozřejmě nechci tvrdit, že by naši členové měli můj názor respektovat. Avšak já sám pravici, tedy ani Zeleným, pomocnou ruku nabízet nebudu, protože jejich cíle nejsou v zájmu zaměstnanců, a to je pro mne nejdůležitější.

* K důležitým bodům jednání vaší rady patřilo i kolektivní vyjednávání. Jaké jsou závěry?

To je vážná věc související i s přijetím či nepřijetím nového Zákoníku práce. V tomto směru musíme být velmi flexibilní, proto budeme novou strategii kolektivního vyjednávání řešit až v červnu v předsednictvu OS KOVO. Jeden segment jsme ale již projednali, a to kampaň na podporu podnikových kolektivních smluv, které jsou účinným nástrojem pro dohodnutí lepších pracovních a finančních podmínek pro naše členy a zaměstnance. Kampaň začíná již nyní v dubnu a měla by ještě více oslovit naše členy, aby pochopili, oč jde. Chceme dát na vědomí, že naši odboroví předáci jsou se zaměstnavateli na stejné vědomostní úrovni a jsou schopni argumentovat, což je dobrým signálem pro odboráře i zaměstnavatele. Vždyť špatně, neodborně připravený předák může dohnat firmu i ke krachu. Naše profesionalita se však musí promítat mj. i v reálnosti našich požadavků, které firmu nezruinují, ale naopak dají oběma stranám co nejvíce.

Foto popis|

Vězni, důchodci, nemocní, věřící, studenti... Volte nás!
Šíp 
11.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 2 | autor: JITKA ZADRAŽILOVÁ, TOMÁŠ SYROVÁTKA

Kam až jsou politici schopni v předvolební kampani zajít?

Praha - Školy všech stupňů, nemocnice, domovy důchodců, věznice či kostely. Nic jim není cizí! Politici neváhají získávat voliče kdykoliv a kdekoliv. Vždyť volby se konají už za 52 dnů!
Výjimkou nebyl ani včerejšek. Premiér Jiří Paroubek (ČSSD) včera navštívil Nemocnici v Sušicích nebo drůbežárnu v Klatovech. Šéf KDU-ČSL Miroslav Kalousek zase besedoval v prostorách Střední školy zemědělské a potravinářské v Klatovech a předseda ODS Mirek Topolánek se setkal s klienty a zaměstnanci Domova seniorů v Praze 9.
Oficiálně jsou sice tyto akce označovány vznešeně jako ekonomické semináře a pracovní návštěvy. V předvolební době je to ale především ideální šance získat voliče.
"Politici to budou tak dlouho přehánět, až spláčou nad výdělkem. Návštěvy těchto zařízení občany spíše naštve, kde všude se snaží lákat voliče," tvrdí politolog Zdeněk Zbořil.
Podle jeho slov je každému jasné, že žádná z politických stran nezíská ve volbách přes 50 procent a nesestaví jednobarevnou vládu. "S plněním slibů tak budou všichni na štíru. Po volbách se budou uzavírat nové koalice a tam to bude o kompromisu, nikoliv slibech," tvrdí Zbořil.
Paradoxně tak mohou nejvíce získat ti, kteří zůstávají stranou lovu na voliče. "Klidně se tak může stát, že lidé dají hlas raději Zeleným nebo další malé straně jen proto, že jejich lídři nenavštěvují domovy důchodců a nemocnice a nepodnikají nájezdy na občany," dodal Zbořil.

Foto popis| Paroubek v kostele Na Květnou neděli se premiér Jiří Paroubek zastavil ve vlašimském Husově sboru. Bohoslužbu k osmdesátému výročí otevření svatostánku Církve československé husitské celebroval pražský biskup Karel Bican.
Foto autor| Foto DB - Ladislav Jerie

Foto popis| Topolánek ve věznici Předseda ODS Mirek Topolánek se zúčastnil tiskové konference k problematice vězeňství, která se konala v plzeňské věznici na Borech. Političtí konkurenti ODS akci kritizovali. Tvrdili, že je to zneužití vězeňství v předvolební kampani.
Foto popis| Kalousek ve škole Předseda KDU-ČSL Miroslav Kalousek včera besedoval se studenty Střední školy zemědělské a potravinářské v Klatovech o problému nedostatku pracovních příležitostí na venkově. Poté diskutoval u kulatého stolu se zemědělskými podnikateli o pozemkových úpravách, mléčných kvótách i dotacích.
Foto autor| Foto DB - Martin Kříž

Klíč| Kalousek Miroslav; KDU

Potřebují města zeleň?
Literární noviny 
10.4.2006 | rubrika: Spor | strana: 14 | autor: Kateřina Dubská, Petr Hurník

Rostliny všeho druhu, od parků plných stromů a keřů až po drobné kontejnery s květinami, jsou stále samozřejmější součástí evropských měst. Mnohá z nich se rozlohou svých parků v centru pyšní a naše sídla se jejich příkladem inspirují. Je ale zeleň vždy prospěšná? Patří vůbec do města a jeho centra? Nebývá jen bezradnou a neudržovanou z nouze ctností?

Vážený pane Hurníku,
z historického hlediska jsou jistě města s parky, na která jsme zvyklí, historickou novinkou. Jejich vývoj se dlouhá staletí konal uprostřed hradeb, takže plocha určená pro městský život byla omezená a drahá. Měšťané žili uprostřed hradeb v městských domech a svá pole, případně letní vily s parkovou zelení, umisťovali za hradbami. Jako příklad mohou sloužit některá historická italská města -nyní plná turistů. Tam můžeme bloudit křivolakými kamennými uličkami, jedinou zelení v nich jsou květináče všech velikostí, a i tak se v nich cítíte výborně. Kromě toho historická krajina vypadala zcela jinak - všude byla spousta lesů a tehdejší člověk s přírodou musel bojovat, aby přežil. Postupem doby většina měst své hradby přetekla, případně zbořila a stala se městy otevřenými. Okolní krajina se stále více urbanizovala, měnila v zemědělskou a lesů ubývalo. Až s příchodem romantismu si člověk začínal uvědomovat potřebu panenské přírody a začal ji vyhledávat. Především v devatenáctém století byly budovány první městské parky právě na okrajích historických center, vznikala zahradní města pro bohaté na okrajích měst a městský urbanismus počítal se zelení jako důležitým prvkem ovlivňujícím vzhled města. Jak se města rozrůstala, zvětšovala se i plocha jejich center, takže původně okrajové parky se staly jejich součástí. Jak tedy přistupovat k zeleni v městských centrech dnes? Jakou plní úlohu?
Biologický význam zeleně ve městech je neoddiskutovatelný - kromě kyslíku produkuje zeleň účinné látky, které mohou tlumit dopad znečištění ovzduší ve městě, snižuje množství plynných a prašných imisí, přispívá ke snižování hladiny hluku a pozitivně působí na lidský organismus. Výzkumy prováděné již v šedesátých letech minulého století, kdy si lidé začínali uvědomovat dopad moderních urbanistických a architektonických řešení na psychiku obyvatel měst, potvrdily skutečnost, že zeleň v městských ulicích se výrazně podílí na duševní výkonnosti, fyzickém a psychickém zdraví lidí a v nemalé míře ovlivňuje i sociální chování obyvatel. Jeden z těchto výzkumů (v sídlišti Robert Taylor v Chicagu) dokonce měl možnost zkoumat rozdílnost v chování obyvatel ve dvou částech sídliště, kde z jedné byla z úsporných důvodů odstraněna zeleň. Kromě vlivu na výše zmíněné psychické zdraví a pohodu zeleň v zelené části sídliště ovlivňovala pozitivně i množství času tráveného obyvateli sídliště mimo jejich obydlí a venku, v jejich chování bylo méně agresivních prvků, sousedské vztahy byly mnohem konstruktivnější. Člověk ani nemusí znát výsledky podobných výzkumů. Stačí se jenom projít městem a uvědomíte si, že v nejlepších čtvrtích města je zeleň bohatě zastoupena, naopak ve čtvrtích, které nesou mnohé známky městského ghetta, je zeleň zastoupena minimálně. Stačí pak srovnat cenu bytu stejné rozlohy ve čtvrti plné zeleně s cenou bytu v ghettu a je jasné, že se jedná o spojité nádoby. Bohaté části města se svou klientelou tedy jednak zeleň vyžadují a také o ni pečují. Příznakem ghetta je naopak naprostý nezájem o okolní prostor a také nedostatek peněz k jeho zvelebení.
Přestože jen málokdo zpochybňuje úlohu zeleně ve městě, nelze město na druhé straně zaměňovat za park - zeleň je pouze jeden z prvků, které město tvoří. Trochu jiná je situace v historickém jádru města, kde ani z historického hlediska mnoho zeleně nebylo. Zde lze hovořit o solitérních stromech, výzdobě mající podobu zelených artefaktů, nedílnou součástí zelené výzdoby města jsou i vodní prvky. Čím dále od centra, tím by měla být zeleň bohatší a rozsáhlejší, až by přešla do volné krajiny. Tato soustava městské zeleně je propojována a umocňována zelenými spojnicemi a zelenými prvky - stromořadími, ostrůvky zeleně, parčíky apod. Zeleň ve městě není přirozený prvek, nevzniká v něm sama a také bez pomoci člověka - zejména u solitérů je to patrné - nepřežije. Není-li udržována či stane-li se pouhou záplatou na prázdném místě, může naopak způsobit problémy, nepřehledná místa plná neudržované zeleně jsou přímo ideální pro kriminální chování, a tím nebezpečná.
Takže vždy bude jiný přístup k zeleni ve městě v historické části města, jiný ve městě budovaném na tzv. zelené louce, jiná možná budou města budoucnosti. Stačí se koneckonců podívat na některé sci-fifilmy - jedná-li se o katastrofickou a depresivní futuristickou vizi, města a místa jsou vždy bez stromů a zeleně. Vzhledem k nutné péči, finančním nárokům a k horším přírodním podmínkám je nutno si vážit každého dospělého a zdravého stromu ve městě, každé fungující oázy zeleně.
Takže závěrem lze říci: zeleň ve městě ano, ale s přihlédnutím ke specifice místa a typu prostoru. Tam, kde již zeleň je, je potřeba o ni pečovat a rušit ji pouze ze závažných a oprávněných důvodů.
KATEŘINA DUBSKÁ

Zeleň je symptomem bezradnosti

Vážená paní Dubská, laskavý čtenář si nyní jistě řekne: "Inu, Dubská, politička za Zelené, hájí ,zeleň', Hurník, architekt, chce ,baráky'. Oba respektují pravidla diskuse. Takže zbytečný spor?" Myslím, že ne. Dubská totiž chce "zeleň" ve městě, Hurník nechce "baráky" v krajině. Dubská říká "zeleň", bydlí ve městě a chodí diskutovat s přáteli do kaváren. Hurník říká město, bydlí ve městě, také chodí diskutovat s přáteli do kaváren a nemá auto. Dubská si protiřečí: "křivolaké uličky plné turistů" - proč tam jsou, když potřebují "zeleň"? Nóbl čtvrti prý každopádně vyžadují "zeleň", ale mezi Staroměstským a Hradčanským náměstím je nejbližší strom hodně daleko a nezdá se, že by to atraktivitě a kráse Prahy jakkoli vadilo, nehledě k průměrné délce života (stejně třeba v Benátkách a Římě, teď už i v Bratislavě). A co je to kruci "zeleň"? A, vlastně, co je město? Pěkný propletenec...
Je dobře položit si otázku, co je město, pokud mu hodláme přisoudit zeleň coby atribut. Město není vše uvnitř správních hranic města, ale můžeme je chápat prostřednictvím pojmů jako vrstvení, ušpinění, těsnost, soukromí, atraktivita, díky prostorovému systému náměstí, ulic a nábřeží jakožto systém míst.
Já slovo "zeleň" nepoužívám, připomíná mi slova jako "masa" nebo "dělnická třída". Po mém soudu označuje přirozená nebo přírodě blízká společenstva, nebo také umělé zahradnické a interiérové kompozice a solitéry. Ty druhé, cizokrajné, musíme chránit a udržovat, nenacházejí se totiž ve svém prostředí. Avšak pro ta první, komunikující s biotopy městského okolí, platí, že jim naopak nekvalifikovaná "pomoc" člověka spíše škodí než prospívá. Ta "domácí" část přírody je (také ve městě) přirozená v tom smyslu, že vyroste sama bez pomoci člověka. Jako na projednávání územního plánu v moravských Nebovidech, kde vznikl problém s udržováním chráněného jezírka - hnízdištěm žab. Bylo úplně zarostlé rákosem. Občan obce navrhoval prohrábnout to bagrem: "Stejně je to jenom jáma, kterou jsme vytěžili při srovnávání nohejbalového hřiště před několika lety..." Domy ve městě bohužel bez pomoci člověka nevzniknou. "Obec není dána, obec musí být usilována," napsal Jindřich Chalupecký. Jeho věta se vztahuje také na město. Právě vydělení města z přírody (hradbami, ale i uspořádáním) dává smysl jeho vzniku. Bohatství, kulturu, mezilidskou ohleduplnost, dlážděné ulice, hygienu, ochranu slabšího nebo neprofesionála a právo na reklamaci na tržišti, demokracii, to vše položil Jan Sokol v přednášce o Hrazeném městě na Brněnských urbanistických dnech před pár lety do přímé souvislosti s městem. Jemu je "zeleň" ve městě (tedy na ulicích a náměstích, nikoliv ve dvorech a zahradách!) "symptomem bezradnosti, slouží k zakrytí monotónních fasád současných architektů".
Potřebuje město domy? Takto pozměněná zní otázka smysluplněji, umožňuje pochopit, oč v tomto sporu jde. Město bez domů (lidí, chrámů, lásky) neexistuje, bez stromů ano. Takzvaný biologický význam zeleně ve městech patří do dezurbanistické mytologie, i když samozřejmě produkci kyslíku rostlinami nikdo nezpochybňuje. Je to ale, velmi zjednodušeně, jako říci "člověk potřebuje k životu vzduch" a rovnou si ho píchnout do žíly. Květináče v italských městech jsou soukromé a dal je tam někdo, kdo ví, že musí respektovat svobodu ostatních a že krásnou věc je nejlépe si zaplatit sám. Pokud hodlám civět ve volném čase do křoví, je to moje věc, mám si křoví vysadit na dvorku a neobtěžovat jím slušné občany spěchající do kaváren, divadel, nebo jen tak pobýt s přáteli.
Ale opravdu vážně: Jsem přesvědčen, že město nepotřebuje zeleň uvnitř, ale krajinu vně. Smísení ("sprawl") škodí oběma.
PETR HURNÍK

Bloumat městem bez stromů mne netěší

Vážený pane Hurníku, inu, vy o domech, já o stromech. Jestli to dobře chápu, tak ve vašem městě by žádná zeleň být neměla, kdo ji chce ve městě mít, tak ať si ji vysadí na soukromém pozemku. Takže jsme na tom tak, jako bych já tvrdila, že ve městě nemají být žádné domy, a vy naopak, že tam nepatří žádné stromy. Ale tak to samozřejmě není, zeleň ve městě má být v místech, kam se hodí nejen z historického hlediska, kde prospívá a kde je jí potřeba. A souhlasím s vámi, že na jiných místech může být zástěrkou neschopnosti architektů, urbanistů atd. Ale budu se bránit tomu, aby v duchu hesla "město jsou pouze domy", zeleň - kvalitní a dlouholetá - mizela, aniž by za ni byla poskytnuta veřejnosti adekvátní a hlavně kvalitní náhrada. Další městský dům ve městě pro mne tou kvalitní a adekvátní náhradou není. A opět - rozhodně netvrdím, že kvalitu města tvoří jiné heslo: Čím více zeleně, tím lépe. Rozhodně se ale na jeho kvalitě podepisuje trend opačný: Čím méně zeleně, tím hůře. Ostatně, mne například nebaví bloumat městem, které je prosté stromů a plné domů, při této představě přede mnou nabíhá obraz vylidněného města plného asfaltu, betonu, skla, aut a horka. O italských městech jsme už mluvili, podívejme se ale třeba na Paříž. Může někdo říci o Paříži, že to není krásné město? Asi mají ti turisté nějaký důvod, že ji pravidelně zaplňují k prasknutí. Nejen, že je plná bílého světla, domů z bílého kamene, ale také zeleně, a to bohaté. Nemám dojem, že by jí to uškodilo, naopak, je v ní spousta života. Samozřejmě, pobývala jsem jenom v centru, nevím, jak to vypadá ve čtvrtích, kde hořela nedávno auta a třaskala nenávist, ale co jsem měla možnost vidět v televizních reportážích, moc stromů tam nebylo. Vím jen o jedné čtvrti - La Defense -, která ctí moderní architekturu a v níž jsou zelené plochy doplňujícím artefaktem. Nezlobte se, tam se mi líbilo nejméně. Lépe řečeno, necítila jsem tam, že jsem v Paříži.
Tak jako nenakupuji v Lidlu, protože zrovna kolem něho kdovíkdo řeže nějak moc stromů bez povolení, a navíc jeho vztah k zeleni přímo úměrně vypovídá o úrovni vztahu k zákazníkovi a kultuře prodeje, tak také budu protestovat proti každému zbytečně poraženému stromu ve městě.
KATEŘINA DUBSKÁ

Náměstí není nápis na orientační tabuli

Vážená paní Dubská, nesouhlasím s vašimi obavami o "zeleň", strachuji se spíš o město jako místo spontánnosti a svobody. Posttotalitní územní plánování v Česku má totiž stále charakter Fukuyamova levicového ohrožení liberalismu, protože po mém soudu "neuznává rozdílnosti nezbytné a nevykořenitelné kvůli povaze věcí, nikoliv z vůle člověka", jak o tom právě on mluví v Konci dějin. Náměstí totiž není nápis na orientační tabuli...
Trávníček před kostelem svatého Mikuláše na Staroměstském náměstí v Praze byl kdysi před dvěma ohromně důležitými domy. Nobileho křídlem radnice a Krenovým domem. Vymezovaly náměstí vůči ulici a zároveň malou piazzetou gradovaly průčelí chrámu. Dnes je tam plůtek z Hornbachu. Zimní vichr z Pařížské ukroutil vánoční strom. Ani to nevyvolalo alespoň debatu o absurdnosti propojení náměstí s Pařížskou. Staré Město celé podle asanačního plánu mělo být zbořeno a nahrazeno (secesními) činžáky. Asanace a dělostřelecké bombardování jsou tedy skutečnými příčinami "zeleně" na Staroměstském náměstí.
Platí vaše "proti všem" (domům) i na Staroměstském náměstí, paní Dubská? Podobný problém má totiž skoro každé město u nás. Proluky z asanace, války a socialismus zarostly travou, křovím, ba i stromy. A jsou někdy vydávány za dobrý skutek, prokázaný ubohému obyvatelstvu velkoměst.
Stavění domů ve městě je dnes podezřelé. Musí být zdůvodňováno (například úřadům). Úřady mají na mysli nejen dobro přírody, ale naše vlastní dobro. Trávníček, aspoň bahýnko, potkáte na každém parkovišti, po architektuře jako by se zem slehla. V realitě dnešního českého města "zeleň" není vzácná, bezbranná a roztomilá, ale přemnožená, nařizovaná a šípkorůženková.
PETR HURNÍK

Špilberk máme rádi zarostlý

Vážený pane Hurníku, ať už spolu nesouhlasíme v jakékoliv míře, skutečností zůstává, že o podobě města rozhodují úředníci a politici, nemající většinou o urbanismu a tvorbě městského veřejného prostoru potuchy. A přiznám se, určitě bych se i jako politička bila za to, aby se nerealizovaly vaše představy o nové zástavbě, jimiž se vám daří rozčilovat část brněnské veřejnosti: Chci, aby park kolem Špilberku zůstal tam kde je, protože mně se jednoduše líbí krásný park nedaleko centra a podle toho, kolik je v něm pravidelně lidí, nejsem v této zálibě sama. Kdežto vy byste ho nejraději nahradil řadou domů a udělal z něj další brněnskou čtvrť bez zeleně. V tom se asi neshodneme nikdy. Naopak s vámi budu souhlasit v případě ulice Veselá, která je ulicí neveselou, a přestože je v centru, tak je dobrá tak pouze na parkování aut a chodecký slalom mezi nimi a její velký potenciál je nevyužit.
V každém českém městě jsou plochy, které nemají využití, byly již jednou urbanizovány a nyní pouze leží ladem a slouží k zarůstání plevelem a městským odpadem. A tak mi připadá zcela zbytečné ve světle existence rozsáhlých brownfields v každém větším českém a moravském městě zastavovat existující, fungující a hlavně oblíbené zelené plochy měst a nevěnovat pozornost plochám volajícím po zvelebení. Mnohem více než zeleň ve vašem pojetí škodí centrům měst nepromyšlené budování center nových na okrajích měst, rozšiřování nabídky obchodních ploch mimo centrum, aniž se zvažuje, jaký dopad to bude mít na plochy stávající, budování hypermarketů na zelené louce a odsávání kupní síly opět městskému centru.
KATEŘINA DUBSKÁ

Pro přírodu postav dům ve městě

Vážená paní Dubská, na "budování supermarketů na nesprávném místě" a "odsávání kupní síly městskému centru" lze dobře uvažovat ve městě. Jsem už v letech, pamatuji, když všichni v Brně chodili Masarykovou a na Josefské "chcípl pes". Dnes jsou obě ulice skoro stejně oblíbené. Odkud se ti chodci na Josefské vzali, když zároveň v Brně ubylo obyvatel? Podle Jana Gehla a jeho knihy Život mezi budovami to způsobilo prostě rozmnožení nabídek příjemných míst, upravených a atraktivních. Josefská je dnes krásná ulička, obchody a kavárny, žel, bez stolků venku, v tom je Brno asi zakleté. Přibyla atraktivní ulice a, zdá se, Masarykově třídě nic neodsála. Fixní atraktivita města (místa) je mýtus. Roste nebo klesá.
Když socialismus zlikvidoval u nás žití ve městě, s vlastnictvím, podnikáním a občanskou společností, korsování a lahůdky nahradily schůze a přídělové hospodářství. V této "konkurenci" se shoppingmally vyjímají jako Titaniky mezi remorkéry. Mám své výhrady k hypermarketům co do "vetkání" v urbanistické struktuře okolí, ale proč jim města nekonkurují? "Pivní dny" na Radnické v Brně, konané pouze třikrát ročně, přece dokazují, že posezení v kavárně nebo krčmě venku na ulici by muselo sádrokartonové kreace takové Vaňkovky přece okamžitě strčit do kapsy. Raději než o škodlivosti hypermarketů hovořme o stejné šanci pro investice v centru.
Mall nemůže za neatraktivnost centra. Město ale může raději než zakázat mall povolit vstup investicím - kavárnám a krčmám - být na ulicích celoročně. Každý "obyčejný dům" ve městě vyvozuje právě zde exponenciální efekt v úspoře energie, zhodnocení pozemků, rozšíření nabídky služeb a bydlení tam, kde jsou nejcennější, může vytvářet soukromí vnitrobloku, kompozice náměstí, ulic a nábřeží jsou výzvou architektuře a umění, které nemají obdoby.
Erazim Kohák v zahajovacím projevu na konferenci "Tvář naší země" klade otázku: "Potřebujeme si představit, jak bychom mohli žít s přírodou tak, abychom nepopřeli své lidství, avšak zároveň nezničili krajinu. Jak?" Je paradoxní, že odpověď může znít dnes jako paradox. Chceš udělat něco pro přírodu? Postav dům ve městě. Potřebujeme návrat citu do města a návrat krásy do krajiny. Potřebujeme kompaktní město nerozředěné "zelení" na úroveň vesnice a krajinu nezamořenou nepohodlnými areály a periferií. Své lidství i krajinu uchováme tím, že budeme žít ve městě.
PETR HURNÍK

Foto popis|

O autorovi| ANO - Kateřina Dubská vedoucí vydavatelství ERA, NE - Petr Hurník architekt a urbanista

Jsem pro legalizaci veškerých drog
Literární noviny 
10.4.2006 | rubrika: Rozhovor | strana: 15 | autor: MARIE VRÁBELOVÁ

Stanislav Penc již šest let bydlí v Milkovicích v Českém ráji, kde ekologickým způsobem hospodaří na statku s rozlohou pětadvacet hektarů a věnuje se chovu koz. Je to bývalý disident, výrazná osobnost polistopadové občanské politické scény a ochránce lidských práv. V současné době se vrací do politiky jako lídr královehradecké kandidátky Strany zelených.

* Vždy jste žil alternativním způsobem života. Před revolucí jste provokoval komunistický režim, po revoluci jste se stal ochráncem lidských práv a svobod. Proč se pokoušíte o vstup do stranické politiky?

Patnáct let jsem se zabýval konkrétními kauzami. Začal jsem dokumentovat jednotlivé záležitosti a pořád jsem se domníval, že v politickém systému se strany ovlivní mezi sebou a vše bude spět k obecně přijatelné dohodě. Na základě posledních událostí, zvlášť po zásahu policie na CzechTeku a také po vyjadřování prezidenta Klause ke koncentračnímu táboru v Letech, se ukazuje, že politickým partajím nejde o budoucnost, ale o vlastní prospěch. V daném momentu jsou u moci a využívají toho. Proto jsem se rozhodl vstoupit do politického klání a kandiduji v Královéhradeckém kraji.

* Jak to jde, nesvazuje vás to?

Nesvazuje mě to, dává mi to určitou možnost mluvit do médií, a to bude důležité teď ve volební kampani. Otevírat a upozorňovat na jednotlivé konkrétní věci, na které jiní neupozorňují.

* Z čeho žijete?

No z jídla a z pití odjakživa. K tomu ještě dýchám. Já mám velké hospodářství, zabývám se pastvou a údržbou prostorů. Ekologickou údržbou, a z toho žiju. Z toho dostávám dotaci a to mně stačí. Žiju skromným způsobem života. Hodně lidí mi říkalo: "Když máš hospodářství, chovej zvířata na zabíjení a budeš mít víc peněz." Ale já vnímám realitu tak, jak je. To znamená, že na co nemám, to nepotřebuju. Potřebuju, abych měl na jídlo, na pití, abych si mohl koupit cigarety, jít čas od času na nějaký koncert. No a to mně stačí, nepotřebuju nic víc.

* Teď se ale posouváte do jiné společnosti lidí. Kde máte své kamarády?

Mám spoustu kamarádů. Mám třeba jenom v e-mailových adresách kolem deseti tisíc kontaktů, takže tady v Čechách jsme v situaci, že skoro všichni se znají. Žije tady deset milionů lidí.

* Máte osobnějšího kamaráda?

Mám řadu letitých přátel, které znám dvacet let. Denně se setkávám s lidmi a jsem rád, že je poznávám. Jsem otevřený člověk, přátelím se s tím, kdo je přátelský.

* Kdyby jste se dostal do vyšší politiky, co od vás mohou lidé očekávat?

To je myslím velice jednoduché. Vnímám roli politika ne jako prosazování zájmu o moc, ale jako službu. Dělal bych stejné věci, jako dělám doposud. Staral se o konkrétní případy, upozorňoval na jednotlivé věci, ale dělal bych to s tím, že na to budu mít legitimaci jako poslanec a stát mi musí informace poskytovat. To znamená, že bych se neměnil, měl i nadále dlouhé vlasy a vypadal stejně. Jenom na nějakou chvíli bych si vzal na sebe zodpovědnost a chodil do práce do Poslanecké sněmovny.

* Ve slušném obleku.

To rozhodně ne. Chodil bych v džínách. Nevidím důvod, proč chodit do práce ve slušném obleku, v kterém chodím jen na pohřeb svých kamarádů.

* Co byste udělal se svým hospodářstvím po nástupu do vrcholné politiky?

Rozhodně budu pokračovat s hospodářstvím. I kdybych se dostal do politiky. Vzrostl by mi příjem, ale kvůli tomu tam rozhodně nejdu. Ovšem na základě toho bych měl možnost si zaplatit pomocníky, kteří by udělali to, co já nestihnu. Věnoval bych se věcem veřejným naplno. A někdo jiný by dojil a pásl kozy, já bych to dělal jenom o víkendech.

* To je vaše představa seberealizace, vrchol života?

To rozhodně ne. Jak jsem řekl na začátku. Vstupuji do politiky proto, že se domnívám, že politická reprezentace, která se dnes na scéně ukazuje, mně nevyhovuje. Není schopna zbavit nás věcí, proti kterým patnáct let vystupuju. Je to spíš pro mě otázka převzetí určité zodpovědnosti za to, abych si nemusel říkat, že jsem nemohl ovlivnit nástup nové normalizace, nebo věci, které jdou úplně zcestným způsobem. Když je ve skutečnosti ovlivnit můžu.

* Nemáte pocit, že se vymykáte zavedené představě politika a chcete být pouze středem pozornosti?

Ve skutečnosti jsem středem pozornosti relativně celou dobu, co trvá mé veřejné angažmá. A netěší mě to. Když jsem se třeba zabýval otázkami rasismu, tak mě samozřejmě mediální "popularita" vůbec nepomáhala. Naopak. Smysl aktivity není, aby člověk byl v zorném úhlu sdělovacích prostředků, ale smyslem je, aby něco dokázal prosadit. A to se s poslaneckou legitimací dělá lépe než bez ní.

* Když jsme u legitimace, vím, že jste jednu dobu neměl ani občanku.

To jsem neměl, protože jsem ji v patnácti letech spálil na protest proti komunistickému Československu. Nechtěl jsem být občan socialistické republiky pod nadvládou okupačních vojsk. Jinak dokumenty mám. Mám novinářský průkaz, mám zdravotní kartu, už i občanský průkaz.

* Po přestěhování z Prahy do Milkovic se staráte o kozí farmu a vyvíjíte činnost v této specifické oblasti. Založil jste Kozí muzeum, internetovou stránku www.kozy.cz. Jsou kozy středem vaší aktivity?

To rozhodně ne. Za posledních pět let vstupuju do správních řízení v řadě míst republiky v souvislosti s ochranou životního prostředí. Zabývám se konkrétními případy porušování lidských práv, dokumentuji jednotlivé věci, o kterých si myslím, že by neměly zapadnout, upozorňuji na ně. A dále se domnívám, že je potřeba podpořit kozy, jakožto zvířátka, poněvadž po druhé světové válce koz bylo jeden a půl milionu, dneska se jejich počet odhaduje zhruba na sedmnáct tisíc. Což je v průměru za posledních padesát let v procentech větší úbytek než u velryb ve světě. Když to takhle půjde dál, tak za chvilku budou kozy skutečně jen na nějakých farmách, kde je lidi drží pouze pro finanční výhodu. Většina chovatelů koz jsou staří lidé. Zvířátka, která v přeneseném slova smyslu dokázala zachránit válečnou generaci, si zaslouží, aby o nich lidé věděli. Proto jsem založil kozí muzeum, sháním do něj exempláře a mám jich už kolem čtyři sta padesáti. Až jich bude sedm set, tak v Praze v Kozí ulici otevřu Kozí muzeum pro denní návštěvníky.

* Co je to za exponáty?

Jsou to obrázky, sošky, pohlednice, věci, které souvisí s kozami. Vycpanina tam není ani jedna, ani rohy.

* Změnil se hodně váš život po přestěhování z města na samotu?

Změnil se rapidním způsobem, aniž bych si to připustil. Dokonce byly chvíle, kdy jsem si říkal, že kdybych to věděl, tak bych do toho nešel. Ale situace je taková, mně se líbí, žiju jiným způsobem. Mám přirozený rytmus - jaro, léto, podzim, zima. Musím v létě sekat, sušit seno, starat se nejen o kozy, ale i o oslíky, které mám. Musím myslet na zimu a samozřejmě se o ně denně postarat. Mně to vyhovuje, je to příjemná záležitost. Žít na samotě, koukat do kraje a pást kozy je krásná věc.

* Jste sám?

Mám ženu a dítě. Holčičku tříletou a čas od času za mnou jezdí kamarádi, nebo příbuzní. A jednou za rok dělám velký osmidenní mejdan, kde se sjedou tisíce lidí a dělám všechno pro to, aby lidi pochopili, že když kouří cigarety, tak nelze házet vajgly na zem. A když dopijou pivo, tak do toho stejného kelímku je možno natočit znovu pivo. Prostě tak, aby si uvědomili, že na tom světě nejsou sami a že mají také zodpovědnost, která vyplývá od jednotlivce. Tak k tomu je kozí mejdan a je to příjemné. K tomu už zahrálo více jak sto šedesát kapel, vystoupila tu řada divadel. Mohou tu být celé rodiny, děti, jejich pejskové. Nikomu v ničem nebráním, ale pořádek se musí udržovat a k přírodě je třeba se chovat šetrně.

* Krom toho také mohou lidé u vás pobýt a přespat za výpomoc na farmě.

To dělám také, protože pro městské lidi, kteří žijí ve vypjatých a stresových situacích, je radost dělat manuální práci. Mně manuální práce baví, protože je to jediné možné odreagování od práce intelektuální. Spánek to nedožene, člověk musí dělat něco jiného, aby potom mohl přemýšlet o věcech, o kterých dneska přemýšlím.

* Co si myslíte o legalizaci měkkých drog?

Jsem pro legalizaci veškerých drog. Vysvětlím to jednoduše. Je to ryze odborný problém, do politiky ani nepatří. Je to problém lékařský a celospolečenský. Drogy způsobují nejen poškozování zdraví, ale i sociální problém. Pouliční kriminalita a drogová mafie přichází k miliardovým ziskům. Na základě legalizace drog a přesunem problému do lékařské roviny by drogoví dealeři neměli žádnou šanci. Prostě by zanikli a sociální dopad se zmenšil. Dealerské řemeslo se slušným finančním výdělkem by zaniklo. Ale samozřejmě to musí být skloubené s prevencí, což se v posledních letech daří. Poklesla spotřeba heroinu a pervitinu u mládeže. Když se bude nadále vysvětlovat na školách, že k pocitu uspokojení a radosti lze dospět i jinak než přes injekční stříkačku, tak to bude jedině dobře. Zákazy nikam nikdy nevedly a nikam nevedou.

* A co marihuana?

Je to odreagovávací droga, jako třeba alkohol, a ještě to má navíc zdravotní využití. Spousta lidí konopí užívá na řadu nemocí. Hlavně při bolestech.

* Co si myslíte o snižování věku trestné odpovědnosti u mládeže.

To je scestný politický argument. Člověk ve čtrnácti letech, i když provede nějakou lumpárnu, je v podstatě dítě a vůbec není pravdou, že nemůže být postižen. I desetileté dítě může být dáno do diagnostického ústavu, nebo jiných zařízení, aby si uvědomilo svoji vinu nad nějakým skutkem. Ale udělat to paušálně a říci, že věková hranice bude ve čtrnácti letech z důvodu toho, že nám média přinesla čtyři případy toho, že nějací výrostci, o které se společnost okolo, to znamená rodina a škola, nebyla schopna řádně postarat, udělali něco strašného, to je prostě populismus a mně se to nelíbí. Kdybych se dostal do situace, že bych měl schvalovat takovýhle zákon, tak bych pro něj ruku nezvedl.

* Zastával jste se menšinových skupin. Dosáhl jste konkrétních výsledků, které vás potěšily?

Jsem pevně přesvědčen, že ano. Protože kdybych měl pocit, že to nemá žádný význam, těžko bych to mohl dělat. Myslím, že jsem společně s dalšími lidmi dosáhl toho, že otázka diskriminace Romů, diskriminace sociálně slabších a diskriminace cizinců se dostala na titulní stránky novin a zodpovědné orgány se tím musely zabývat. A to je konkrétní výsledek a důvod, proč jsme to začali dělat.

* Monitoroval jste útoky a napadení z rasových důvodů. To k něčemu vedlo?

To dělám doteď, ale už existují další instituce, které se tím v občanském sektoru zabývají, a to je jedině dobře. Je důležité dokumentovat a přinutit stát k tomu, aby zvolil jinou formu politiky. V naší společnosti jsou rasismus a diskriminace zakořeněny a je nutné proti tomu vystupovat i v okamžiku, kdy se člověk zastává menšin, které jsou pro většinovou společnost "nepřijatelné". Spravedlivá společnost se vždycky pozná ne podle toho, jak se mají ti nejlepší nebo jaká je průměrná mzda, ale podle toho, jak se mají ti nejchudší, anebo ti, kteří jsou nejvíce odstrkováni.

* Co by měli sami Romové udělat, aby se mohli lépe integrovat do společnosti?

Strašně se omlouvám, co teď řeknu. Myslím si totiž, že je to otázka většinové společnosti, a ne Romů. Romové, to není jedna parta, ale to je prostě Pepik, Jarda, Jarmila a Boženka. To jsou jednotliví lidé, kteří bohužel v některých případech mají tu smůlu, že patří k nějakému etniku, které je většinovou společností odsuzované. Ale jsem pevně přesvědčen, že za těch patnáct let jsme se dostali z izolace na jinou cestu. Existují tady školy přímo pro Romy, organizace, které Romům pomáhají. Ale to není otázka, co by měli Romové udělat, ale co by měla většinová společnost udělat.

* Hovoří se o památníku v Letech u Písku, kde byl za druhé světové války koncentrační tábor pro Romy. Hodně Romů a především dětí tam pod nelidským vedením zemřelo, či bylo utýráno. Na tomto místě je postaven vepřín, ještě z dob komunistického Československa. Romové usilují o důstojné pietní místo pro své zemřelé. Jaký je váš názor?

Obecně se dá říci, že všude, kde hromadně trpěli lidé, mělo by se k tomu místu přistupovat pietním způsobem. Což se v naší zemi nedělá. My na hrdiny a na lidi, kteří trpěli, chceme zapomenout z důvodu vlastní malosti. To je taková zvláštní národní vlastnost. A diskuse, která se kolem Let poslední dobou odehrává, je úplně děsivá. Jestliže si prezident republiky neumí zjistit základní dějinné události a tlumočí je tak, že o nic moc nešlo, že ten tábor nebyl koncentrační, ale jenom sběrný, pak je to, mluvíme-li o fašismu, úplně šílená myšlenka.

* Máte řešení?

Udělal bych jednoduchou záležitost. Vepřín vykoupit a postavit tam pietní místo. Říká se, že by to stálo osm set milionů korun. Ale je to tak? Majetek firmy, která s vepřínem hospodaří na pozemku v Letech, nekomplikují restituce nebo výkupy soukromých prostor jednotlivých lidí. Je to obchodní firma a je tu logicky od toho, aby vydělávala peníze. Určitě existuje řada možností, a od toho je státní politika, aby nacházela řešení. Stát přece hospodaří s mnohem většími financemi. Kdyby do toho vláda opravdu chtěla vstoupit a nějakým způsobem v té věci jednat, řešení by našla. Může se spojit s Evropskou unií, která mimochodem také apelovala, aby vepřín zmizel. Určitě se dají nabídnout firmě s vepřínem náhradní pozemky v majetku státu, které ani nevyužívá. Nebo na určitou dobu firmě odpustit daně, aby se částka za zrušení kompenzovala. Dá se vymyslet spousta věcí, ale musí být vůle. A ta není. Rozhodně je to výraz neúcty k těm, kteří tam zemřeli a zároveň ke všem pozůstalým.

* Máte mezi Romy kamarády?

Znám Romy. Ale já jsem nikdy nerozděloval lidi na to, jestli jsou Romy, nebo jestli jsou odtamtud, jestli jsou chudí, nebo bohatí, anebo jestli to jsou holky, nebo kluci. Kamarádím s lidmi, s kterými kamarádit chci, kteří mě nějakým způsobem zajímají. Na druhou stranu nekamarádím s lidmi, kteří mě nezajímají.

Foto popis| Kamarádím s lidmi, s kterými kamarádit chci.
Foto autor| Foto www.kozy.cz

Listárna Televize TÝDENÍKU
Týdeník Televize 
11.4.2006 | rubrika: TV - kontakty | strana: 72

U Průhonu 13, 170 00 Praha 7; magazin@televize.cz

ad Riskuj!

Reaguji na názor paní Trčkové z Prahy, která odpovídá panu Petlušovi z Jindřichova Hradce ohledně otázek v pořadu Riskuj!
Oba řeší, zda člověk má nebo nemá znát latinská slova. Člověk, který má základní vzdělání a není věřící, se k těmto výrazům asi těžko dostane. Ale učitelé, lékaři a další, kteří v současné době volají po autoritě a vážnosti (a ona je asi slabší než v dobách spisovatelů Baara, Němcové atd.) a odůvodňují to svými nízkými platy,by měli alespoň ten základní přehled mít. Vždyť speciálně děti,které asi zmíněná paní učitelka učí,nás mnohdy zaskočí svými otázkami a na ty by měl učitel umět odpovědět. Tím by možná získal větší vážnost a autoritu než výší svého platu. Ta přece téměř nikoho nezajímá.
Váš čtenář J. H. (Prosím mé celé jméno neuvádějte, děkuji)

ad TV Prima

Přestože vás odebírám již od mládí, ještě nikdy jsem vám nepsala, ani si nestěžovala. Jsem s vámi spokojená, máte perfektní přehled.
Ze židle mě zvedlo počínání TV Prima. V sobotu 11. března měli vysílat ve 21.25 film "Postel plná růží". Nastavila jsem si video a druhý den jsem zjistila, že půlhodinu ze začátku filmu obsadili VyVolení. Vím, že můj dopis neotisknete.
A ještě k dopisu p. Vonerové z čísla 12 o šikanování pacientů. Mám zcela opačnou zkušenost. Operovali mi kyčle v Nemocnici u Svaté Anny v Brně a všechna čest! Neházela bych všechny do jednoho pytle.
J. Boušková, Neslavice u Ivančic

ad Úsměvy

Úsměvy vlakové - pořad vysílaný na ČT 1 dne 18.března se tentokrát opravdu povedl. Sledoval jsem ho jako dlouholetý nádražák. Vlakové filmy,a byl jich nespočet,kdy vlaky odjíždějí ze stanic a nemají koncová návěstí. Ptám se režisérů těchto filmů, zda to není k smíchu. Ale měli by se stydět. V. Jonáš, Pardubice

ad Otázky Václava Moravce (16. 3.)

Nechápu, proč moderátor v první části pořadu čte volební programy. Jsou to jen všeobecné fráze. Lidi nezajímají volební programy, ale osobnosti. Koktavý politik může slibovat cokoli. Nechápu, proč se třeba někdo nezeptal p. Kalouska na vztah jeho strany ke katolické církvi. Je přece obecně známo, že nebýt moravských voličů,masírovaných faráři, nikdy by KDU ČSL nebyla v parlamentě! Jsem vyděšen z preferenčních hlasů Strany zelených. Odkud tu partu vyhrabali? Mráz mě obchází z informace, že kandiduje Petr Uhl. Tento pán se navěky zdiskreditoval humbukem kolem Matiční ulice. Jestli se do Matiční ulice mezitím přestěhoval nebo bydlí v Chánově,pak se mu hluboce omlouvám. Pan senátor Štětina, zastánce bitých dětí, ten zas za hluboké totality jako disident projel na gumovém člunu snad všechny sibiřské řeky. Na gumovém člunu cestoval i po řekách v Číně.
Strana zelených by celý národ nejraději zahnala do jeskyní. Potěšila mě ta jihočeská matka, že přiznala, kdo je ze zahraničí platí!
Všechno v tomto státě je už zkomercionalizováno. Udělejte reality show z tohoto pořadu. Uvidíte, jak stoupne sledovanost.
Celý pořad (16. 3.) nepovažuji za politický boj, ale za velké smutné divadlo!
F. Mendlík, Nesovice

ad TýTý

Je dobře, že jste zrušili v TýTý kategorii sportovní komentátor. Tahle skupinka vedená arogantním šéfredaktorem Otou Černým si TýTý nezaslouží. Sport je fenomén, ale pár přechytralých českých komentátorů nesmí svým komentářem udělat ze sportovního přenosu kabaret. Možná by podle stylu komentáře mohli být v kategorii bavič. To,co dokážou udělat ze jmen brazilských fotbalistů, to nedokážou nikde na světě. Pan Černý navrhuje kategorii sportovní komentátor. Já navrhuji kategorii umělecký tunelář - těch je také dost. Jen se divím, že si pan Černý udělal čas na tak dlouhý dopis pro Týdeník Televize. Přitom není schopen odpovědět na dopis obyčejného fandy sportu, který na jeho plat přispívá. Asi mu to nedovoluje jeho arogance. J. Šmarda, Brno Myslím si, že nový způsob hlasování v anketě TýTý (napřed nominace a pak hlasování o nominovaných) nevyjadřuje skutečný názor televizních diváků. I když si Četnické humoresky natáčím, překvapilo mě, že ze 4. pozice mezi nominovanými s počtem 1 660 hlasů předčily seriál Ordinace v růžové zahradě, která v nominacích získala téměř deset tisíc hlasů. Podobné překvapení se událo v kategorii osobnost televizního zpravodajství. Připadá mi, že se zmobilizovali všichni věrní diváci České televize. Nebo se snad nějaký šotek postaral o překvapení? Skutečně nejoblíbenější seriál roku vynesl první místo herečce Daniele Šinkorové. Určitě to nebylo zásluhou Četnických humoresek. Aby nebyly zpochybňovány výsledky této ankety, bylo by lépe vrátit se ke dřívějšímu způsobu hlasování. Jinak bude TýTý pouhou fraškou.
Dr. P. Bajáková, Lesná

ad Programové přehledy

Nebudu vám vytýkat, že vysílání TV Prima někdy neodpovídá tomu, co uvádíte v TT, teď jste to podvakrát dokonce operativně vyřešili. Nevyčítal jsem vám, že už neuvádíte program DSF, ten bych i já vypustil, oželel jsem VOX a RTL 2. Ale, že jste vypustili ARD, jeden ze tří nejsledovanějších v Německu, to pochopit nemohu.
Nejedná-li se o nedorozumění, ale bude tomu tak nastálo, budeme nuceni po 30 letech odebírání TT zvolit jiný programový časopis.
I. Opršal, Kadaň

Klíč| Kalousek Miroslav; KDU

Jak se žije starostům v Čechách?
Xantypa 
28.3.2006 | rubrika: Téma | strana: 68 | autor: Monika Mudranincová

Podle statistiky je v České republice 6245 starostů. Starosta je od slova starat se. Jak se tedy starají čeští starostové o své občany? Oslovila jsem několik z nich, abych nahlédla do jejich světa a zjistila, co je motivuje, co štve a co naopak těší.

Jak vlastně zní definice vymezující starostu?

Starosta je nejvyšším představitelem obce, který je zodpovědný nejen za vnitřní chod obce a obecního úřadu, ale i za vztah obce ke státu a je volen na základě výsledků komunálních voleb zastupiteli.
Mnoho z nás si občas pomyslí, že by to dělali líp než ti "nahoře". Jaký by tedy měl být dobrý starosta? Přečtěte si výběr jejich "desatera" tak, jak ho sami pro Xantypu formulovali.
- Starosta musí být neúplatný, aby nebyl vydíratelný a mohl svobodně rozhodovat.
- Měl by mít všeobecný přehled a schopnost rychle se učit novým věcem.
- Musí být komunikativní, aby dokázal přesvědčit o svém názoru.
- Měl by být rozhodný i v situacích, kdy to "bolí".
- Měl by být připraven na srážky s blbci a přitom zůstat zdvořilý.
- Musí mít svou práci rád, protože v ní tráví spoustu času za méně peněz než například manažer větší firmy.
- Musí být vizionář a hledět dál, než do okamžiku, kdy končí jeho volební období.
Asi nejlépe vše vystihuje poměrně známý citát, který má stále na očích starostka Benešova nad Ploučnicí Dagmar Tesarčíková:
"Ten, kdo chce vládnout, musí především zvládat sám sebe".

Ferda Mravenec, práce všeho druhu

Mezi starostou malé vísky a starostou většího města bývá nebetyčný rozdíl. Jaký? Starosta "Horní Dolní" přijde z pole, sundá holínky a cestou do úřadu ho zastaví čtyři občané, kteří mu buď vynadají nebo po něm něco chtějí. V úřadě mívá sekretářku a účetní v jedné osobě a je něco jako Ferda Mravenec - práce všeho druhu. Musí se totiž vyznat v zákonech i psychologii, protože každý den jedná s lidmi. O dotacích z evropských či jiných fondů si většinou nechává zdát, nemá na to kapacity ani čas. A pak je tu nikdy nekončící stres pramenící z odpovědnosti. Nesmíme zapomínat, že starostové malých obcí nebývají žádní ekonomové nebo manažeři. Všechno se učí za pochodu. Naproti tomu starosta většího města si dopřává luxus početnějšího aparátu odborníků, s nimiž se dělí o kompetence, i když finální odpovědnost leží jen na něm. Jedno je jisté, ať už vládne v Praze nebo v Božím Daru, je starostou 24 hodin denně. "Dávám si pozor, abych nezavdal příčinu k pomluvám. Stačí, když mě někdo uvidí, jak si dávám třetí pivo, a druhý den se dočtu v novinách, že starosta je alkoholik," směje se Tomáš Chalupa, starosta Prahy 6.
Nemějme iluze, že každý, kdo vezme funkci, je nezištný. Někteří starostové to "nevydýchají" a od služby veřejnosti se odchýlí tak, že slouží hlavně svému prospěchu. Ty poctivé pak mrzí negativní nálepka, kterou občas registrují u veřejnosti. V našem článku jsme se však zaměřili na muže a ženy, kteří svoje období na radnici nechtějí jen "prosedět", ale aktivně se snaží o službu veřejnosti. Posuďte sami, zda jsou úspěšní.

Petr Pávek

Jindřichovice pod Smrkem
Počet obyvatel: 650
Velmi akční starosta
Říká se o něm, že je kontroverzní. Je pravda, že některé věci řeší poněkud nekonvenčně, ale vždy ve prospěch "svých" občanů. Petr Pávek (42) před osmi lety vyměnil rušný život v Praze za starostování obce, kterou sotva najdete na mapě.
Starosta Jindřichovic pod Smrkem Petr Pávek je něco jako přírodní úkaz. Tenhle šoumen, jezdící v kožené bundě na motorce BMW chopper, je rebel, který kdysi vyhlásil válku státním úředníkům. V reakci na stupňující se požadavky státu totiž loni vydal "antibyrokratickou vyhlášku", kterou se pokusil zakázat jim vstup na území obce. Tvrdil, že se chovají zpupně a vyžadují nesmyslné úkony, které jenom stojí peníze a čas. Ústavní soud sice starostovu vyhlášku zrušil, ale jeho předseda Pavel Rychetský prohlásil, že "přehnané byrokratické nároky na obce nesvědčí demokratické kultuře". Pro technokraty je trnem v oku, ale pro Jindřichovické je respektovaným vůdcem místní samosprávy. Během sedmi let starostování v severočeské příhraniční obci, kde lišky dávaly dobrou noc, se mu podařilo přilákat lidi z měst v takové míře, že poptávka po bydlení v Jindřichovicích začíná převyšovat obecní možnosti. Jak toho dosáhl? Jindřichovice mají pověst výjimečné obce, kde se pořád něco děje. A Pávek je hybatelem onoho dění. Zařídil pro občany internet zdarma, nechal postavit dvě větrné elektrárny, které se podílejí na příjmu obce, inicioval projekt výstavby nízkoenergetických domů, plánuje vybudovat mezinárodní univerzitní a inovační centrum. "Naši občané jsou už sebevědomí a netrpí komplexem nepotřebnosti jako dřív. To byl můj hlavní cíl," vysvětluje bývalý podnikatel, který strávil kus života v emigraci v Německu, kde založil počítačovou firmu Mipam, a po návratu do Čech v roce 1993 byl předsedou představenstva developerské akciovky Citadela. "Časem mi ale přišel byznys stupidní. Když jsem prokouknul, jak to funguje, přestalo mě to uspokojovat," pokyvuje hlavou a dodává, že nechtěl zpohodlnět, a proto se rozhodl odejít do Jindřichovic, kde koupil starý mlýn, pořídil si psa a dva choppery, na kterých teď jezdí na "služební cesty".
Letos už kandidovat na starostu nechce. Prý by po osmi letech měli přijít noví lidé s novými impulzy. Co bude dělat pak? Kandidovat do Poslanecké sněmovny za Zelené. /jsou to Zelení - nebo Strana zelených? - pak by bylo za "zelené"/ A když to nevyjde? "Ona se nějaká smysluplná práce vždycky najde,"odpovídá s odzbrojujícím úsměvem.

Ivan Fuksa

Příbram
Počet obyvatel: 38 000
Chléb a hry
Jak se stát populárním starostou? "Dejte občanům chléb a hry a budou vás mít rádi," směje se s nadsázkou starosta Příbrami a dodává: "tak jednoduché to samozřejmě není, ale je to příjemné, nebo ne?"
Dopravní inženýr Ivan Fuksa (43) je starostou od roku 2002. Vládne městu, které je charakteristické hornickou minulostí, poutnickou tradicí a úchvatnou přírodou těsné blízkosti Brdských vrchů. Příbram má ale i své neduhy. "Nejvíc mě tady trápí naprostý nedostatek patriotismu," říká Fuksa a vysvětluje, že příčina tkví v historii. V 50. letech minulého století přilákaly příbramské uranové doly kolem dvaceti tisíc přistěhovalců, kteří šli za vysokými výdělky. Příbramáci a uranoví dělníci nenašli společnou řeč, dělily je nejen příjmy, ale i odlišný životní styl. "To vyústilo v situaci, kdy město nekomunikovalo a bylo rozdělené," vysvětluje. V devadesátých letech byla těžbou uranu zastavena, což způsobilo, že počet obyvatel trvale klesal a nedávno se ustálil na necelých čtyřiceti tisících. Starosta tvrdí, že jeho hlavní motivací je, aby lidé v Příbrami přibývali a aby se jim žilo pohodlně. Jak toho chce dosáhnout? Například tím, že se budou moci sportovně a kulturně vyžít. To se lehce řekne, ale hůř provede. "Co mi to dalo za práci, než jsem přesvědčil zastupitele, že stojí za to investovat do akvaparku, že je to důležitá služba veřejnosti," vypráví Fuksa a pokračuje:"snažíme se vyřešit dopravní situaci, udělali jsme změny v územním plánu, což umožnilo, že k dispozici jsou asi čtyři tisíce parcel pro stavbu rodinných domků." Je to potřeba, Příbram se totiž o víkendech vylidňuje. "Když pořádáme kulturní akci, musí to být v týdnu. O víkendu jedou všichni na chaty." Poutě, průvody, trhy - to je libůstka pana starosty, který pokládá takový druh veřejné zábavy za důležitý způsob komunikace s lidmi. "Pořádáme Tříkrálový průvod s velbloudy, slavnosti vítání jara, Hudební festival Antonína Dvořáka. Na adventní setkání na náměstí chodí až deset tisíc lidí. O tom se komunistům ani nesnilo!" směje se Fuksa a přiznává, že právě kontakt s lidmi je to, co ho na starostování nejvíc baví. "Ta plná náměstí jsou jen třešinkou na dortu, a když lidi přijdou, považuji to za odměnu." Starostu totiž podle něj nečeká žádný vděk, navíc je tak trochu v klatbě, protože je veřejně činnou osobou. Nemůže se chovat se nepatřičně. "Vždyť mě polovina Příbramáků zná osobně a polovina od vidění," směje se. Když si chce odpočinout, jede do jiného města, nejlépe do jiného kraje. "Ale tam se zase projevuje moje profesionální deformace. Když vidím, že mají někde něco lépe vyřešené, jsem naštvanej!" Co říká na jeho veřejnou angažovanost rodina? Synové (7 a 15 let) nejsou rádi, že je tatínek starostou. Tráví s nimi tak jeden volný víkend v měsíci. "Naštěstí mám velmi trpělivou paní, která mi dělá perfektní zázemí." Hodná a trpělivá určitě bude, vždyť si manžela moc neužije. Když není na radnici, běhá po horách na lyžích (věnuje se dálkovým běhům), brázdí moře na jachtě nebo maluje (nejraději akty!).

Dagmar Hrubá

Brno - střed
Počet obyvatel: 80 000
Není pravda, že komu dal pánbůh úřad, tomu dal i rozum
"Moc mě baví oddávat zamilované páry, vysílat mladé lidi na společnou cestu životem. Jenom mě mrzí, když se některá manželství rozpadnou," říká starostka Městské části Brno - střed, lékařka Dagmar Hrubá (67).
Celý život pracovala v oblasti preventivní medicíny. "Je paradox, že jsem na stará kolena přesedlala na úplně odlišné povolání," směje se žena, která je pyšná na to, že šéfuje zrovna téhle části Brna. Její úřad je totiž v České republice výjimečný, neboť všechny uvolněné funkce tam totiž zastávají ženy. Území Brno - střed je také charakteristické tím, že zahrnuje městskou památkovou rezervaci, kde je soustředěno devadesát procent brněnských památek. Navíc jím denně procházejí statisíce Brňanů, návštěvníků i těch, kteří dojíždí za prací. "Hrubě odhaduji, že v naší městské části je víc než dvě stě tisíc pracovních míst, protože jsou zde školy nejrůznějšího stupně, úřady, nemocnice i velká administrativní centra. Vysoká zátěž centra s sebou nese nutnost udržování čistoty, postupné rekonstrukce budov a podobně. Jak bilancuje paní starostka svoje roční působení v úřadě? "Je obtížné se hodnotit, ale myslím, že se nám podařilo dosáhnout vyloučení stánkového prodeje z historického jádra, zbudovali jsme kluziště a výrazně zlepšili spolupráci mezi vedením města Brna a naší radnicí. Ale ještě je toho hodně, co je potřeba udělat," říká Hrubá a vypočítává: "například bych si přála, abychom mohli vybudovat moderní sportovní areál, zbavili dlažbu zašlapaných žvýkaček a zkvalitnili mobilní zeleň," líčí své plány žena, která si uvědomuje, že dělá službu veřejnosti a ta s ní nemusí vždy bez výhrad souhlasit. "Je potřeba si uvědomit, že není pravda, že komu dal pánbůh úřad, tomu dal i rozum," tvrdí rozhodně lékařka, která se od starostování odreagovává při zahradničení, návštěvách divadel a koncertů nebo při lenošení se svým psem.

Petr Gandalovič

Ústí nad Labem
Počet obyvatel: 97 000
Řídí město otevřených šancí
Práce, kterou teď dělám, je nesmírně vzrušující. Jsem vděčný za každý den, kdy jsem primátorem," tvrdí Petr Gandalovič (41), "nejvyšší šéf" Ústí nad Labem.
Ústecký muž číslo 1 má za sebou pestrou kariéru. Jako český generální konzul prožil v New Yorku 11. září 2001, po návratu domů pomáhal stavět protipovodňové bariéry a dva měsíce na to byl zvolen primátorem města. Jeho vzorem je Rudolph Giuliani, starosta New Yorku, který vešel ve známost politikou nulové tolerance ke zločinu. Gandalovič stál v Ústí před podobnými problémy jako nekompromisní Rudi - drogoví dealeři na náměstí, neustálé porušování pořádku, mnoho lidí na sociálních dávkách. "Mojí snahou bylo vrátit lidem pocit bezpečí." To ale nebyla jediná výzva, které čelil. Ústí mělo dlouhodobou image města, z něhož lidé utíkají kvůli špatnému ovzduší, vysoké nezaměstnanosti a etnickým problémům. "Spoustu problémů jsme vyřešili, třeba životní prostředí už u nás není o nic horší než v jiných velkých městech a etnický problém vypadá hůř v médiích, než jak to je ve skutečnosti," vysvětluje primátor, kterého štve, že s Ústím se jeho špatná pověst táhne jako s poškoláčkem, který, ať udělá cokoli, nikdy nebude premiantem třídy. Chceme, aby lidi konečně začali vnímat Ústí jako město otevřených šancí, aby se k nám stěhovali ti, co nehledají jen pohodlí, ale touží po aktivním stylu života," tvrdí a vyjmenovává profese, které mají šanci na uplatnění. Jsou mezi nimi lékaři, manažeři i učitelé. Jaká pozitiva a negativa mu jeho funkce přináší? Mezi klady patří to, že se aktivně podílí na změně tváře města. Po bombardování v roce 1945 totiž nezůstaly v Ústí téměř žádné historické budovy. "Mám tak unikátní možnost spolurozhodovat o tom, jak bude Ústí vypadat v budoucnu. Je fantastické být u něčeho, co po vás zůstane," libuje si Gandalovič, který se ve funkci primátora cítí jako ryba ve vodě, a když má zmínit negativa své profese, dlouho přemýšlí. "Snad ani žádná nejsou. I nudné administrativní záležitosti si umím zpříjemnit. Třeba poslechem hudby." Má rád Lenku Dusilovou, Dana Bártu, world music i africkou hudbu. Otec tří dcer a životní optimista, jak se sám charakterizuje, bude v primátorském křesle za pár měsíců vystřídán někým jiným - kandiduje totiž do Poslanecké sněmovny. Ale vazbu na Ústí zpřetrhat nechce. "Myslím, že člověk by měl mít svoje domácí hřiště, kde má nejen příznivce, ale i lidi, kteří mu upřímně řeknou - hele, děláš to blbě. Jen tak zůstane nohama na zemi," říká na závěr.

Tomáš Chalupa (31)

Městská část Praha 6
Počet obyvatel: 120 000 obyvatel
Patriot z Prahy 6
Tomáš Chalupa, jehož rodina na "šestce" žije odnepaměti, na druhou stranu Vltavy jezdí málokdy. A vůbec mu to nevadí. Na "šestce" má totiž, jak sám říká, nádhernou práci.
Vede městskou část, která se pyšní mnoha superlativy: je nejatraktivnější pro bydlení, nejbezpečnější, má největší rozlohu a nejrozsáhlejší zahrady. Je to čtvrť diplomatů, umělců i vysokoškoláků. Navíc je finančně naprosto soběstačná, a tak se Chalupa může soustředit na tři hlavní priority: dopravu, životní prostředí a reformu vnitřního a vnějšího fungování radnice. "Co se týče dopravy, podařilo se nám hned na úvod roku dotáhnout něco, o čem se desítky let diskutovalo. Dosáhlo se schválení změny územního plánu, do kterého bude zanesena definitivní trasa metra A z Dejvic přes Motol až na letiště. Další dopravní prioritou zůstává připravení podmínek ke stavbě okruhu. Soustavně také provádíme opravy komunikací," říká a plynule přechází k bodu 2, životnímu prostředí. To je jeho oblíbené téma. "Každý den jezdím do práce jinudy, abych zkontroloval, jestli je všude uklizeno," směje se a svou profesionální deformaci dokládá příkladem: "Například tráva by měla mít maximálně osmicentimetrová. Nosím s sebou pravítko a přeměřuji ji. Běda, když má dvanáct! Hned volám povolaným. Klidně i v sobotu." Nutno dodat, že Praha 6 by mohla v tomto ohledu jít ostatním městským čtvrtím příkladem, a jestli se naplní prohlášení pedantského starosty, že "až odejdu z této radnice, bude se moct ze země jíst", ocení to hlavně občané. Svým verbálním projevem i manažerským přístupem k funkci Chalupa nezapře, že prošel školou Václava Klause, jemuž dělal rok tiskového mluvčího. Poté odešel s Pavlem Bémem na radnici Prahy 6, kde pracoval jako místostarosta (1998 - 2002). Tvrdí, že starosta musí umět dobře vysvětlit, co od svého týmu chce. S tím problémy nemá - komunikace je jeho silná stránka, neboť do roku 1997 pracoval jako novinář. Své starostování zahájil zgruntu - personálním auditem. Chtěl zjistit, jak jeho tři sta padesát úředníků komunikuje s občany. Jeho cílem totiž je "slušný, efektivní a rychlý úřad". Jako starosta se Chalupa "našel", i když připouští, že je někdy trochu unavený. Nad některými požadavky prý jen kroutí hlavou. Například, když se sejdou na radnici dvě petice s téměř shodným počtem podpisů. Jedna skupina občanů chce autobusovou zastávku blíž, druhá dál. Jedni chtějí parkoviště, druzí ho nechtějí. "Všichni pak zakládají občanská sdružení a píší petice," říká a pokračuje, že je určitě správné, aby lidé zasahovali do správy věcí veřejných, ale že by tak měli činit s pohledem na širší celek, ne jen na svůj dvoreček. "Občas mi vadí pomluvy, závist a to strašné papírování, které od nás chce stát. Ale to je cena, za kterou jsem do toho šel. Pozitivní věci a uspokojení z práce rozhodně převažují," končí zatím svobodný, ale zadaný muž, který hodlá kandidovat i v příštím volebním období.

Dagmar Tesarčíková

Benešov nad Ploučnicí
Počet obyvatel: 4050
Malířka na radnici
Učitelka Dagmar Tesarčíková (49) hledala změnu. Vstup do úřadu starostky jí přání vrchovatě splnil - její dosavadní život obrátil vzhůru nohama.
"Funkci jsem přebírala před devíti lety se srdcem na dlani a představou, jak budu všem lidem pomáhat. Pád z idealistických výšin byl tvrdý, ale potřebný. Velmi rychle jsem se musela zorientovat v novém prostředí, kde se člověk musí spolehnout především na zdravý úsudek, kde nesmí dát na plané sliby a líbivé záměry," vypráví Dagmar Tesarčíková, starostka severočeského Benešova nad Ploučnicí. Historicky první žena na benešovské radnici považuje za nevýhodu svého povolání současnou politickou kulturu v naší zemi. "Občané nás hází do jednoho pytle s každým buranem, který namísto toho, aby považoval své postavení v obci za něco výjimečného, syslí si sám pro sebe, a když se na to přijde, ještě kolem sebe mlátí," rozhořčuje se. Naopak klady spatřuje v tom, že poznává spoustu nových míst i lidí a nemusí se bát stereotypu. V době jejího úřadování město postavilo silniční obchvat, malý obchodní dům a novou školu na opravdu evropské úrovni. "Prázdné budovy jsme přestavěli na bytové domy, zlikvidovali staré ekologické zátěže. Pořád je co dělat, když zrovna nestavíme, opravujeme a modernizujeme majetek obce, připravujeme projekty a sháníme dotace," vypočítává paní starostka, která zatím neví, zda bude kandidovat i v příštím volebním období. "Na jednu stranu už dobře znám problémy svého města, zdejší lidi i tu práci, na druhou stranu jsem docela unavená a ráda bych svůj život nasměrovala na duchovnější cestu." Do duchovního světa fantazie odbíhá tato maminka dvou synů, kdykoli jí to čas dovolí. "Mám ateliér, kde se dokáži naprosto uvolnit. Občas jdu s kůží na trh a své práce vystavuji. Věřte mi, že to chce pevné nervy, protože vlastně ukazuji lidem kus svého vnitřního života."

Jan Horník

Boží Dar
Počet obyvatel: 182
Starostům není co závidět!
Jan Horník (52) je vášnivý lyžař, ale za 16 let, co je starostou, stál na lyžích jen párkrát, i když bydlí kousek od sjezdovky. "Pořád je něco důležitějšího," tvrdí starosta Božího Daru.
Malá obec v Krušných horách má zajímavou historii. Naši předkové ji v předválečné době nazývali českým Svatým Mořicem, ale po odsunu v roce 1948 se zimní horské středisko vylidnilo a před rokem 1989 v něm bydlela sotva stovka obyvatel. Ono to není zrovna lehké místo pro život. Ve výšce 1000 metrů nad mořem je průměrná roční teplota kolem 5°C, a když Pražáci chodí v tričku, na Božím Daru ještě leží sníh. "To působí depresivně zejména na ženy," říká Jan Horník, který se v tomto extrémním místě usadil na doporučení lékařů. Trpěl totiž sennou rýmou a od horského klimatu si sliboval zlepšení. Byl tak prvním občanem, který si tam v dobách komunismu postavil dům k trvalému bydlení. Dnes v Božím Daru bydlí poměrně dost mladých lidí, včetně běžce na lyžích a olympionika Lukáše Bauera. Za totalitních dob tam ale nebyla práce, a tak vystudovaný inženýr - projektant vystřídal dvacítku povolání. "Dělal jsem třeba vlekaře, obsluhu v bufetu, kopáče u vodáren, správce a uklízeče na chatách," vypočítává Horník. Po revoluci se všechno změnilo. V roce 1990 byl zvolen starostou a je jím dodnes. Nejvíc ho asi vystihuje přívlastek podnikavý. Jako starosta totiž poměrně brzy přestal věřit slibům vysokých státních představitelů, že po volbách budou věnovat zvýšenou pozornost venkovu. "Sliby se nenaplnily. Na vesnicích není tolik voličů, tak proč tam cpát peníze?" pokládá řečnickou otázku a hned si odpovídá: "museli jsme si pomoct sami, začali jsme jako obec podnikat. Prodali jsme část obecního majetku a utržené peníze investovali." Dnes má Boží Dar pravidelně jeden z největších příjmů na hlavu v naší republice. Obci vydělávají například dva lyžařské vleky, ubytovna, radniční sklípek, čerpací stanice pohonných hmot a mnoho dalších aktivit. Letos budou realizovat devět projektů, které bude spolufinancovat Evropská unie. To je pro tak malou obec velký úspěch. Jan Horník žije v obci, kde ho všichni znají. To nemusí být vždycky výhoda. Stávalo se mu, že ohlásil ženě, že bude za pět minut doma, a přišel za dvě hodiny. Po cestě z radnice ho totiž zastavovali lidé a všichni s ním chtěli něco probrat. "To jsem musel stopnout, řekl jsem jim, lidi, vždyť jsem pořád na radnici, přijďte, zavolejte, ale nechte mě aspoň projít v klidu domů." Jak se podle něj žije starostům v Čechách? Jak kde a jak komu. Zná prý takové, kteří mají na všechno lidi a jen podepisují to, co jim předloží. A mají stále čistý stůl. "To u mě je na stole pěknej bordel. Ale pracovní," směje se. "Starostové na malých obcích si musí poradit se vším sami. Fakt jim není co závidět," uzavírá muž, jehož hlavní mise je jednoduchá. "Dosáhnout toho, aby se Božímu Daru zase říkalo český St. Moritz!"

Foto popis| Petr Pávek
Foto popis| Ivan Fuksa
Foto popis| Dagmar Hrubá
Foto popis| Petr Gandalovič
Foto popis| Tomáš Chalupa
Foto popis| Dagmar Tesarčíková
Foto popis| Jan Horník
Foto autor| foto Vojtěch Vlk

Stejná cesta nebo změny
Zemědělec 
10.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 3 | autor: Táňa Králová

Sociální demokracie chce jít po volbách v agrární politice stejnou cestou jako v posledních čtyřech letech. Občanští demokraté, lidovci a zelení mluví o tom, co je potřeba zlepšit.

"Zemědělci se za naší vlády dostali z červených čísel do černých. Peníze tu tedy jsou, ale ne na účtech, rezerva je ještě ve finančním toku," uvedl předseda sněmovního zemědělského výboru Ladislav Skopal (ČSSD) na předvolební debatě o českém zemědělství a venkovu. Na brněnském výstavišti ji minulé pondělí uspořádaly Společnost mladých agrárníků ČR a Asociace soukromého zemědělství ČR. "Sociální demokracie chce jít dál v zemědělství cestou jako v minulých čtyřech letech," prohlásil Skopal, kterého strana vyslala do veřejné debaty. Z publika si vyslechl příklady toho, jak se v naší zemi projevuje nenávistná situace vůči soukromým zemědělcům. To však zástupce ČSSD odmítl: "My nikoho neupřednostňujeme, všichni mají stejné podmínky." Lidem v sále se také nelíbilo, že asi po hodině Skopal odešel z plánované tříhodinové besedy s omluvou, že má setkání s poslanci ruského parlamentu. Vize ODS, KDU-ČSL a Strany zelených jsou si v lecčem blízké, a tak v některých chvílích další debata signalizovala možnou povolební koalici. Velkou budoucnost si tato trojice spojuje s energetickým využitím zemědělské produkce, i když zelení dávají přednost odpadní biomase. Jako důležité pro venkov chápou všechny tři strany pozemkové úpravy. Jiří Papež za ODS a Tomáš Zídek za Stranu zelených tvrdili, že se dají dokončit do dvaceti let. Lidovec Jan Grůza se s Papežem shodli na tom, že maximální dorovnání přímých plateb ze státního rozpočtu musí být samozřejmostí. Oba také chtějí přenést více rozhodování do krajů.
"Po volbách otevřeme otázku naplnění Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a chceme ho finančně posílit. Za nedostatečný přísun peněz nemůže Evropská komise, ale současná vláda, jejíž rozhodnutí o této věci nebylo průhledné," upozornil Zídek. Za zásadní považuje připravit české zemědělství během příštích pěti let na tlak liberalizovaného obchodu.
Občanští demokraté slibují omezit přebujelou administrativu. Připravují se na organizační a legislativní reformu v sektoru, založenou na redukci orgánů státní správy. Papež také vyvrací mýtus, že ODS chce dát dotace jen vlastníkům půdy. "To není pravda. Chceme naopak bojovat o to, aby v Evropské unii byly podmínky pro zemědělce všude stejné," zdůraznil.
Lidovci chtějí podle Grůzy prosadit komplexní zemědělské pojištění, aby se rizika rozložila mezi zemědělce, stát i pojišťovny. V souvislosti s povodněmi zmínil opatření, která by stát neměl zanedbávat. "Měl by zlepšit přístup k budování retenčních nádrží, urychlit pozemkové úpravy, jejich součástí jsou protierozní a vodohospodářská opatření, a také přispívat na odbahňování rybníků. Na to šlo dosud málo peněz," konstatoval Grůza.
Když se pro milion hektarů půdy najde jiné využití než pro tradiční agrární produkci, nesníží se tím podle Papeže rozměr zemědělství. "Žádoucí změnou struktury krajiny se ale zmenší riziko povodní a odstraní půdní eroze," zdůrazňuje.
Zelení svou agrární politiku staví na šetrném zemědělství. "Metody integrované produkce, ekologické zemědělství, podpora bezorebných systémů, pěstování meziplodin, i to jsou kroky, jak bránit půdní erozi a zlepšit strukturu půdy," poznamenal Zídek.

Z NAŠICH AKTIVIT
Zemědělec 
10.4.2006 | rubrika: Zájmové organizace | strana: 9 | autor: (peh)

Jako redukované výjezdní jednání zemědělského výboru parlamentu vypadalo spektrum představitelů čtyř politických stran, kteří v rámci doprovodného programu veletrhu Techagro s názvem "Koho volit, zemědělci?" zorganizovaného Asociací soukromého zemědělství ČR a Společností mladých agrárníků ČR přestavili posluchačům zemědělské programy svých stran. Stranu ČSSD totiž představoval předseda zemědělského výboru Ladislav Skopal, ODS člen výboru Jiří Papež a KDU-ČSL místopředseda výboru Jan Grůza. Pouze Tomáš Zídek ze Strany zelených logicky z příslušného parlamentního výboru nebyl. Zpočátku sice zel diskusní sál téměř prázdnotou, postupně se ale plénum naplnilo. Ku prospěchu věci, protože některé myšlenky opravdu stálo za to si vyslechnout, stejně tak ale stálo za to v praxi vidět celou řadu alibistických odpovědí.

Klíč| Grůza Jan; KDU

Skončí po volbách některá ministerstva?
Boleslavský deník 
11.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 6 | autor: KATEŘINA VOLNÁ

Strany se předhánějí ve slibech, jak zatočí s přebytečnou administrativou, odborníci jim však nevěří

Vypadá to, že úřednické byrokracii po volbách spadne hřebínek. Chystají se na ni všechny strany v jednom šiku. Slibují, že ubude papírování a úředníků, možná zmizí i jedno dvě ministerstva. Experti nad sliby krčí rameny a doporučují k antibyrokratické sliby nebrat příliš vážně

Praha - Proč musím s každým papírem lítat po úřadech? To si naštvaně říká kdekdo v republice a politici na to slyší. Do předvolebních slibů proto zahrnují sliby o rozšiřování internetu i plány na personální audity, které prověří fungování a vytíženost ministerských úředníků.
Jenže přebujelá byrokracie není žádná novinka. "Jako problém ji pojmenuje každý, ale její odstraňování je během na neuvěřitelně dlouhou trať," upozorňuje analytik ČSOB Petr Dufek. Sliby proto často zůstanou jen na papíře. Důkazem je nesplněný slib současné vlády. Už dávno totiž měla být hotová analýza toho, jak funguje veřejná správa. Takový byl závazek ve vládním programovém prohlášení ze srpna 2004. Jenže dodnes není jasné, kolik je kde přebytečných úředníků.
"Na základě jejich reformy státní správy se teď na úřadech úředníci hromadí," kritizuje vládní politiku poslanec Ivan Langer (ODS). Jeho strana by neváhala s likvidací některých ministerstev. Na mušce mají především ministerstvo informatiky. "To by se myslím mohlo úplně zrušit. Pak stojí za úvahu sloučení ministerstva školství a ministerstva kultury. A ministerstvo pro místní rozvoj by se mohlo připojit k jinému," vypočítává Langer.
"Úřady se za naší vlády výrazně přiblížily občanům, proto ten nárůst počtu úředníků - ale ten je jen dočasný," nesouhlasí s kritikou poslanec Jaromír Schling (ČSSD). Jeho strana nyní láká voliče na nový registr dlužníků, který má snížit administrativní zátěž podnikatelů. O rušení ministerstev sociální demokraté mlčí. "Jsou mnohem menší země, které mají stejný, i větší počet ministerstev," konstatoval Schling. Sám ovšem před třemi lety navrhoval zrušení ministerstva životního prostředí jako zbytečného úřadu.
I komunisté jsou připraveni zvažovat počet ministerstev. Lidovci by spíš než rušení celých úřadů snížili počet úředníků, přičemž by jim dali větší platy. Zelení se na rušení ministerstev nechystají. "Plánujeme audity, které by ukázaly, komu dát výpověď. Moje zkušenost z ministerstva životního prostředí říká, že jsou tam desítky lidí, kteří pracují nadprůměrně - a také desítky jiných, kteří by měli jít pryč," říká šéf zelených Martin Bursík.

***

CO CHYSTAJÍ PROTI ÚŘEDNÍKŮM?

* ODS se nevyhýbá rušení některých ministerstev. Úředníci budou víc než na papíru pracovat elektronicky.
* ČSSD podpoří elektronickou komunikaci občanů se státní správou, což zlevní veškeré správní agendy obcí, regionů i státu. Zavede také nový registr dlužníků.
* Komunisté prověří ministerstva a některá by případně zrušili.
* KDU-ČSL chce ve státní správě méně úředníků, ale kvalitnějších a lépe placených.
* Strana zelených chystá personální audity, které ukáží, o kolik je potřeba snížit počty úředníků a náklady.

Foto popis| Stop razítkům. Politici slibují, že s byrokracií tvrdě zatočí.
Foto autor| Foto čtk
Region| Střední Čechy
Publikováno| Boleslavský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Benešovský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kladenský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Berounský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kolínský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kutnohorský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Mělnický deník; Politika a události; 06
Publikováno| Nymburský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Příbramský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Rakovnický deník; Politika a události; 06
ID| 609cb0c9-c925-4dbe-adc6-e768e7336bf1

Příznivci KSČM mají nejblíže k ČSSD
Boleslavský deník 
11.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 6 | autor: (čtk)

KRÁTCE

Praha - Voliči KSČM jsou vstřícní zejména k ČSSD, více než polovina z nich vnímá toto uskupení jako blízké. Třetina sympatizantů komunistické strany je nakloněna Straně zelených. Vyplývá to z průzkumu společnosti Factum Invenio. Sociologové zjistili, že voliči KDU-ČSL a Strany zelených nemají mezi vybranými stranami žádnou jasnou alternativu.

Region| Střední Čechy
Publikováno| Boleslavský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Benešovský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kladenský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Berounský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kolínský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kutnohorský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Mělnický deník; Politika a události; 06
Publikováno| Nymburský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Příbramský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Rakovnický deník; Politika a události; 06
ID| e13a70e0-5c22-495e-aed5-62ad7cf928b9

Skončí po volbách některá ministerstva?
Českobudějovické listy 
11.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 2 | autor: KATEŘINA VOLNÁ

Strany se předhánějí ve slibech, jak zatočí s přebytečnou administrativou, odborníci jim však nevěří

Vypadá to, že úřednické byrokracii po volbách spadne hřebínek. Chystají se na ni všechny strany v jednom šiku. Slibují, že ubude papírování a úředníků, možná zmizí i jedno dvě ministerstva. Experti nad sliby krčí rameny a doporučují k antibyrokratické sliby nebrat příliš vážně

Praha - Proč musím s každým papírem lítat po úřadech? To si naštvaně říká kdekdo v republice a politici na to slyší. Do předvolebních slibů proto zahrnují sliby o rozšiřování internetu i plány na personální audity, které prověří fungování a vytíženost ministerských úředníků.
Jenže přebujelá byrokracie není žádná novinka. "Jako problém ji pojmenuje každý, ale její odstraňování je během na neuvěřitelně dlouhou trať," upozorňuje analytik ČSOB Petr Dufek. Sliby proto často zůstanou jen na papíře. Důkazem je nesplněný slib současné vlády. Už dávno totiž měla být hotová analýza toho, jak funguje veřejná správa. Takový byl závazek ve vládním programovém prohlášení ze srpna 2004. Jenže dodnes není jasné, kolik je kde přebytečných úředníků.
"Na základě jejich reformy státní správy se teď na úřadech úředníci hromadí," kritizuje vládní politiku poslanec Ivan Langer (ODS). Jeho strana by neváhala s likvidací některých ministerstev. Na mušce mají především ministerstvo informatiky. "To by se myslím mohlo úplně zrušit. Pak stojí za úvahu sloučení ministerstva školství a ministerstva kultury. A ministerstvo pro místní rozvoj by se mohlo připojit k jinému," vypočítává Langer.
"Úřady se za naší vlády výrazně přiblížily občanům, proto ten nárůst počtu úředníků - ale ten je jen dočasný," nesouhlasí s kritikou poslanec Jaromír Schling (ČSSD). Jeho strana nyní láká voliče na nový registr dlužníků, který má snížit administrativní zátěž podnikatelů. O rušení ministerstev sociální demokraté mlčí. "Jsou mnohem menší země, které mají stejný, i větší počet ministerstev," konstatoval Schling. Sám ovšem před třemi lety navrhoval zrušení ministerstva životního prostředí jako zbytečného úřadu.
I komunisté jsou připraveni zvažovat počet ministerstev. Lidovci by spíš než rušení celých úřadů snížili počet úředníků, přičemž by jim dali větší platy. Zelení se na rušení ministerstev nechystají. "Plánujeme audity, které by ukázaly, komu dát výpověď. Moje zkušenost z ministerstva životního prostředí říká, že jsou tam desítky lidí, kteří pracují nadprůměrně - a také desítky jiných, kteří by měli jít pryč," říká šéf zelených Martin Bursík.

***

CO CHYSTAJÍ PROTI ÚŘEDNÍKŮM?

* ODS se nevyhýbá rušení některých ministerstev. Úředníci budou víc než na papíru pracovat elektronicky.
* ČSSD podpoří elektronickou komunikaci občanů se státní správou, což zlevní veškeré správní agendy obcí, regionů i státu. Zavede také nový registr dlužníků.
* Komunisté prověří ministerstva a některá by případně zrušili.
* KDU-ČSL chce ve státní správě méně úředníků, ale kvalitnějších a lépe placených.
* Strana zelených chystá personální audity, které ukáží, o kolik je potřeba snížit počty úředníků a náklady.

Foto popis| Stop razítkům. Politici slibují, že s byrokracií tvrdě zatočí.
Foto autor| Foto čtk
Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Politika a události; 02
Publikováno| Českokrumlovské listy; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Písecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Prachaticka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Strakonicka; Politika a události; 02
Publikováno| Táborské listy; Politika a události; 02
ID| 28bd29e4-1b19-44ca-9a51-3b5258457951

Příznivci KSČM mají nejblíže k ČSSD
Českobudějovické listy 
11.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 2 | autor: (čtk)

KRÁTCE

Praha - Voliči KSČM jsou vstřícní zejména k ČSSD, více než polovina z nich vnímá toto uskupení jako blízké. Třetina sympatizantů komunistické strany je nakloněna Straně zelených. Vyplývá to z průzkumu společnosti Factum Invenio. Sociologové zjistili, že voliči KDU-ČSL a Strany zelených nemají mezi vybranými stranami žádnou jasnou alternativu.

Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Politika a události; 02
Publikováno| Českokrumlovské listy; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Písecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Prachaticka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Strakonicka; Politika a události; 02
Publikováno| Táborské listy; Politika a události; 02
ID| aa23d5bf-bbaf-4cbc-af85-87e7f9538208

Velká voda zlobí také na papíře
Českobudějovické listy 
11.4.2006 | rubrika: Českobudějovicko | strana: 10 | autor: PETR LUNDÁK

Ochrana před povodněmi je prý špatná

Strana zelených oponuje konceptu územního plánu Jihočeského kraje.

Českobudějovicko - "Vytýkáme například postupné narovnávání vodních toků. Jejich celková délka se v České republice ve dvacátém století zkrátila o jednu třetinu. Dáváme přednost volnému prostoru řek, nadále se musí znovu zvýšit jímací schopnost půdy. Proto si myslíme, že se koncept nezabývá povodněmi komplexně. S ohledem na využití a zlepšení retenční schopnosti krajiny. Tato opatření jsou spíše 'povodňová'," řekla včera Dana Kuchtová, jihočeský lídr do Poslanecké sněmovny.
Krajský úřad teprve začíná s připomínkami pracovat. Do včerejšího dne jich přišlo 775. "Nevidíme důvod, proč neprosadit ty připomínky, které budou odpovídat strategii územního plánu. Nejprve je naší povinností všechno pečlivě pročíst," naznačil vedoucí oddělení územního plánování Jihočeského krajského úřadu Radek Boček.

Region| Jižní Čechy

Obce Trojmezí chtějí sjezdovku
Českobudějovické listy 
11.4.2006 | rubrika: Publicistika/inzerce | strana: 14 | autor: (nmk)

Č. Budějovice / Pasov - Spolek "Lyžařský vlek Schwarzenberg" prezentoval ve vydavatelství PNP v Pasově záměr vybudování další sjezdovky ze Smrčiny, tentokrát na české straně. "Zápas o ni jde do možná rozhodující fáze," předesílá deník PNP a prezentuje sdělení spolku, že "Národní park Šumava, jehož územím má tři kilometry dlouhý sjezd vést do Nové Pece, je po letech striktního Ne očividně připraven jednat".
V květnu se mají u kulatého stolu sejít milovníci zimních sportů a turistiky spolu s ochránci přírody. "Kdyby ovšem při tom pozice měly zůstat zabetonovány, mohl by šumavský lyžařský areál nadlouho zůstat jen snem," dodává list. Walter Höllhuber, předseda spolku, který od roku 2000 podle deníku "bojuje za lepší infrastrukturu a možnosti turistiky v Trojmezí", uvádí: "Doufáme, že se budeme moci konečně sjednotit na kompromisu."
"Kdyby mělo být podle starostů a Jihočeského kraje, bylo by nejlepší začít s budováním zařízení hned, region u lipenského jezera chce mít konečně i v zimě obsazena všechna turistická lůžka," pokračuje PNP. Píše, že už i bez přímého vlekového spojení dnes Češi představují zhruba pětadvacet procent z ročního čtvrtmilionu návštěvníků Smrčiny od doby, kdy byl pro dopravu otevřen hraniční přechod Schöneben. "Kdyby tady byl nový vlek, mohli by si ušetřit šestadvacet kilometrů cesty," vypočítává Höllhuber -prý o turistickém zhodnocení oblasti ani nemluvě. "A o to spolku, který zastupuje zájmy 28 obcí tří zemí, jde nejvíc," uvádí pasovský deník.
Zamýšlený lyžařský areál Šumava by prý byl "zlatou hřivnou", reklamně-technicky dobře zhodnotitelnou, od níž by se dal očekávat přírůstek hostů o 30-40 procent. Smrčina by měla síť sjezdovek o délce zhruba 20 kilometrů. "Nový ,rodinný' sjezd se čtyřsedačkovou lanovkou a výhledem na lipenské jezero by byl nejdelší," zdůrazňuje deník. Výstavba by prý stála osm až deset milionů eur a z aktuálních projektů EU by na ni mohlo jít 70-90 procent.
"Rozhodnutí je na české vládě v Praze," uvádí PNP. "Tam se ovšem ministerstvo životního prostředí a Zelení staví proti zásahu do národního parku na ploše kolem patnácti hektarů. Nyní zastánci vleku doufají, že se novými volbami v červnu poměry sil v parlamentu změní a fronta odpůrců naruší." List dodává, že Walter Höllhuber "sní o tom, že politické požehnání přijde ještě letos a nové zařízení bude moci přes veškerý odpor zahájit provoz od roku 2009". Sám říká, že je optimista a že víra, jak známo, i hory přenáší. "Což by v tomto případě ani nebylo třeba, hora tady je," uzavírá PNP.

***

Zápas o "českou" sjezdovku na Smrčině jde do možná rozhodující fáze?

Foto popis| Chtějí "českou" Smrčinu. Myšlenku rozšíření lyžařského areálu v Trojmezí podporují i starostové významných obcí regionu. Zleva jsou Walter Bermann (Neureichenau), Walter Höllhuber, Bernhard Hain (Schwarzenberg) a Jiří Hůlka (Horní Planá), jehož PNP cituje: "Turistika u nás žije jen z léta. Lidé v Čechách sjezdovku chtějí, ale rozhodnutí musí padnout v Praze, slovo regionů má příliš malou váhu. Přece ale musí být možné, aby kopec mohl být přístupný i z druhé strany!"
Foto autor| Foto repro PNP
Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Publicistika/inzerce; 14
Publikováno| Českokrumlovské listy; Publicistika/inzerce; 14
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Publicistika/inzerce; 14
Publikováno| Listy Písecka; Publicistika/inzerce; 14
Publikováno| Listy Prachaticka; Publicistika/inzerce; 14
Publikováno| Listy Strakonicka; Publicistika/inzerce; 14
Publikováno| Táborské listy; Publicistika/inzerce; 14
ID| 3a8ca90c-b1e2-454f-b489-345238b95108

Do hry vstoupí strana až při senátních volbách
Deník Jablonecka 
11.4.2006 | rubrika: Jablonecko | strana: 15 | autor: (lek/čtk)

Liberecký kraj - Koho podpořit na cestě do parlamentu? Každý ze stodvaceti členů Strany pro otevřenou společnost (SOS) se musí rozhodnout pouze podle svého uvážení. Středně pravicová strana do červnových parlamentních voleb nekandiduje. Esa vytáhne v senátkách, kde za Jablonecko nominovala Soňu Paukrtovou. Chystá se především na podzimní rozdělování křesel v komunálních volbách.
"Chceme upevnit svou pozici v Liberci, Hradci Králové a v dalších městech, kde jsme už v minulých volbách uspěli," řekl pro ČTK předseda Pavel Rytíř, jenž v čele strany stanul na víkendové konferenci. V kraji půjde do boje o přízeň v koalici. Na společné kandidátce s názvem SOS pro Liberec se dohodli s Volbou pro město, Cestou změny, USDEU, nezávislými a KDU-ČSL.
Při parlamentních volbách by právě lidovci mohli dostat podporu od členů SOS a nejen v Libereckém kraji. "Rozhoduji se. Buď KDU-ČSL v čele s Jaromírem Drábkem nebo Strana Zelených, kterou vede Petr Pávek," uvedl Jindřich Berounský, jeden z nově zvolených místopředsedů. Petr Pávek sice přesedlal ze Strany pro otevřenou společnost k zeleným, ale stále se drží stejného proudu.
Spojení SOS se Soňou Paukrtovou se nabízí hned z několika důvodů. Jedním z nich je její úsilí o sjednocení malých stran. Dalším je opoziční postavení ve vztahu k ODS, jejíž členové stojí v čele radnic na řadě míst v Libereckém kraji.

Region| Severní Čechy

Klíč| senátní volby; krajské volby; Drábek Jaromír; KDU

Příznivci KSČM mají nejblíže k ČSSD
Hradecké noviny 
11.4.2006 | rubrika: Česká republika | strana: 3 | autor: (čtk)

KRÁTCE

Praha - Voliči KSČM jsou vstřícní zejména k ČSSD, více než polovina z nich vnímá toto uskupení jako blízké. Třetina sympatizantů komunistické strany je nakloněna Straně zelených. Vyplývá to z průzkumu společnosti Factum Invenio. Sociologové zjistili, že voliči KDU-ČSL a Strany zelených nemají mezi vybranými stranami žádnou jasnou alternativu.

Region| Východní Čechy
Publikováno| Hradecké noviny; Česká republika; 03
Publikováno| Krkonošské noviny; Česká republika; 03
Publikováno| Noviny Chrudimska; Česká republika; 03
Publikováno| Noviny Jičínska; Česká republika; 03
Publikováno| Noviny Náchodska; Česká republika; 03
Publikováno| Noviny Svitavska; Česká republika; 03
Publikováno| Orlické noviny; Česká republika; 03
Publikováno| Noviny Rychnovska; Česká republika; 03
Publikováno| Pardubické noviny; Česká republika; 03
ID| 31218240-1876-4ded-93c6-77f77328dbe9

Skončí po volbách některá ministerstva?
Hradecké noviny 
11.4.2006 | rubrika: Česká republika | strana: 3 | autor: KATEŘINA VOLNÁ

Strany se předhánějí ve slibech, jak zatočí s přebytečnou administrativou, odborníci jim však nevěří

Vypadá to, že úřednické byrokracii po volbách spadne hřebínek. Chystají se na ni všechny strany v jednom šiku. Slibují, že ubude papírování a úředníků, možná zmizí i jedno dvě ministerstva. Experti nad sliby krčí rameny a doporučují k antibyrokratické sliby nebrat příliš vážně

Praha - Proč musím s každým papírem lítat po úřadech? To si naštvaně říká kdekdo v republice a politici na to slyší. Do předvolebních slibů proto zahrnují sliby o rozšiřování internetu i plány na personální audity, které prověří fungování a vytíženost ministerských úředníků.
Jenže přebujelá byrokracie není žádná novinka. "Jako problém ji pojmenuje každý, ale její odstraňování je během na neuvěřitelně dlouhou trať," upozorňuje analytik ČSOB Petr Dufek. Sliby proto často zůstanou jen na papíře. Důkazem je nesplněný slib současné vlády. Už dávno totiž měla být hotová analýza toho, jak funguje veřejná správa. Takový byl závazek ve vládním programovém prohlášení ze srpna 2004. Jenže dodnes není jasné, kolik je kde přebytečných úředníků.
"Na základě jejich reformy státní správy se teď na úřadech úředníci hromadí," kritizuje vládní politiku poslanec Ivan Langer (ODS). Jeho strana by neváhala s likvidací některých ministerstev. Na mušce mají především ministerstvo informatiky. "To by se myslím mohlo úplně zrušit. Pak stojí za úvahu sloučení ministerstva školství a ministerstva kultury. A ministerstvo pro místní rozvoj by se mohlo připojit k jinému," vypočítává Langer.
"Úřady se za naší vlády výrazně přiblížily občanům, proto ten nárůst počtu úředníků - ale ten je jen dočasný," nesouhlasí s kritikou poslanec Jaromír Schling (ČSSD). Jeho strana nyní láká voliče na nový registr dlužníků, který má snížit administrativní zátěž podnikatelů. O rušení ministerstev sociální demokraté mlčí. "Jsou mnohem menší země, které mají stejný, i větší počet ministerstev," konstatoval Schling. Sám ovšem před třemi lety navrhoval zrušení ministerstva životního prostředí jako zbytečného úřadu.
I komunisté jsou připraveni zvažovat počet ministerstev. Lidovci by spíš než rušení celých úřadů snížili počet úředníků, přičemž by jim dali větší platy. Zelení se na rušení ministerstev nechystají. "Plánujeme audity, které by ukázaly, komu dát výpověď. Moje zkušenost z ministerstva životního prostředí říká, že jsou tam desítky lidí, kteří pracují nadprůměrně - a také desítky jiných, kteří by měli jít pryč," říká šéf zelených Martin Bursík.

CO CHYSTAJÍ PROTI ÚŘEDNÍKŮM?

* ODS se nevyhýbá rušení některých ministerstev. Úředníci budou víc než na papíru pracovat elektronicky.
* ČSSD podpoří elektronickou komunikaci občanů se státní správou, což zlevní veškeré správní agendy obcí, regionů i státu. Zavede také nový registr dlužníků.
* Komunisté prověří ministerstva a některá by případně zrušili. * KDU-ČSL chce ve státní správě méně úředníků, ale kvalitnějších a lépe placených.
* Strana zelených chystá personální audity, které ukáží, o kolik je potřeba snížit počty úředníků a náklady.

Foto popis| Stop razítkům. Politici slibují, že s byrokracií tvrdě zatočí.
Foto autor| Foto čtk
Region| Východní Čechy
Publikováno| Hradecké noviny; Česká republika; 03
Publikováno| Krkonošské noviny; Česká republika; 03
Publikováno| Noviny Chrudimska; Česká republika; 03
Publikováno| Noviny Jičínska; Česká republika; 03
Publikováno| Noviny Náchodska; Česká republika; 03
Publikováno| Noviny Svitavska; Česká republika; 03
Publikováno| Orlické noviny; Česká republika; 03
Publikováno| Noviny Rychnovska; Česká republika; 03
Publikováno| Pardubické noviny; Česká republika; 03
ID| 63324608-fc52-4755-ba5a-450a419f9290

Jihlavskou konferenci čekají radikální změny
Jihlavské listy 
11.4.2006 | rubrika: Publicistika | strana: 15 | autor: (js)

Narůstající počet účastníků nutí pořadatele uvažovat o přemístění jinam

JIHLAVA - Už po patnácté hostil jihlavský Hotel Gustav Mahler uplynulý víkend na dvě stě účastníků Jihlavské, dříve Česko-německé konference.
K tématu jubilejního ročníku, kterým byl evropský patriotismus v evropském středu, přijela do Jihlavy diskutovat řada významných hostů. Zdravici u příležitosti pátečního zahájení přednesli velvyslanci Rakouska, SRN, SR a také ČR v Rakousku. Do Jihlavy nedorazil kvůli pracovní zaneprázdněnosti pouze 1. místopředseda PSČR a tradiční host Petr Pithart.

Diskutovat přijela kandidátka na prezidenta

Jedním z nejvýznamnějších hostů konference byla kandidátka na německého prezidenta za sociální demokraty, univerzitní profesorka Gesine Schwanová. Ta v sobotní debatě definovala pojem patriotismus jako pocit příslušnosti a lásky k vlastní zemi. Schwanová, které v nejbližší době vyjde v Česku její druhá kniha, poukázala také na to, že v Německu je silná diskuse ohledně obětí války zejména s Polskem. "Smutek nad oběťmi by se měl spojit s uznáním vlastní viny. Musíme ztrátu uznat, ale hledat důvody, ne chybu jiného, aby se zabránilo, že k tomu dojde znovu - spojit lásku se smířením," řekla Schwanová, považující se za ženskou šovinistku.
Sobotní diskuse se zúčastnil také příslušník sudetoněmeckého krajanského sdružení Bernd Posselt, který je německým poslancem v Bruselu. Ten upozornil na to, že evropský patriotismus musí vyrůst z identit jednotlivých národů. Z jeho úst zazněla tak kritika na adresu prezidenta Václava Klause. "Klaus nechce žádnou Evropu, ale ústavní smlouva je jedinou šancí, jak 28 zemí spojit," prohlásil Posselt.

Sálem zněla ostrá kritika EU

Nedělní diskuse, které se zúčastnil evropský diplomat Bernard Sabathil, polský bohemista Andrej Jagodzinsky nebo jeden z kandidátů za Stranu zelených do Parlamentu ČR Petr Uhl, přešla od otázky patriotismu právě k vnímání vztahu k EU a toho, co může nabídnout střední Evropě. Z úst spolkového předsedy pořádající organizace Ackermann-Gemeinde Adolfa Ullmanna zazněla kritika na nesmyslnost byrokracie a samoúčelnost politiky v Bruselu. "EU musí sloužit občanovi, a ne se stát samoúčelným útvarem, což je podle mě čím dál víc. Malý člověk jen vidí, jak z Bruselu přichází naprosto zbytečné normy, kterým nerozumí," upozornil Ullmann s tím, že kvůli mezerám v komunikaci narůstá euroskepticismus. Chybu v oblasti komunikace připustil i delegát Sabathil. "Komunikační proces není dodělaný. Evropa je málo prezentována i v médiích. Ani největší německý deník nemá v Bruselu korespondenty," řekl závěrem Sabathil.

Chystají radikální změny

Konference, která se posledních několik let snaží přerůst z česko-německé diskuse v evropské fórum, se podle jednoho z jejích organizátorů Ondřeje Matějky v budoucnu pravděpodobně radikálně změní. "Myslím, že po 15 letech se završila etapa, která se týkala hlavně česko-německých vztahů. Právě vzhledem k rostoucímu zájmu a rozšiřování ve středoevropské fórum, uvažujeme do budoucna o velké radikální proměně," řekl závěrem Matějka. Do budoucna vzhledem k nedostatečné kapacitě uvažuje i o tom, že se konference přesune z Jihlavy jinam.

Foto popis| DISKUSE o evropském patriotismu se v sobotu zúčastnila kandidátka na německou prezidentku Gesine Schwanová, s níž si vyměnil názory také kontroverzní člen sudetoněmecké strany Bernd Posselt (vlevo).
Foto autor| Foto: Jaroslav Šnajdr

Lídři stran se utkají před TV kamerami
Liberecký den 
11.4.2006 | rubrika: Liberecko | strana: 15 | autor: (lan)

KRÁTCE

Liberec - Předvolební televizní diskuse Otázky Václava Moravce Speciál na ČT2 se koná 13. dubna od 21 hodin v Malém divadle ve Zhořelecké ulici v Liberci.
Pořad je rozdělen na tři části - v první bude s krajskými lídry politických stran s největšími preferencemi v Libereckém kraji diskutovat Václav Moravec, ve druhé části bude klást dotazy publikum a ve třetí dostanou prostor novináři.
Podle výzkumu agentury SC&C v Libereckém kraji z února jsou předběžně pozváni: za ČSSD Cyril Zapletal, za ODS Tomáš Hasil, za KSČM Josef Vondruška, za KDU-ČSL Jaromír Drábek a za Stranu zelených Petr Pávek. Konečné složení hostů bude případně korigováno podle bleskového průzkumu preferencí agentury STEM v Libereckém kraji.
Přímý přenos začíná od 21, divadlo je pro publikum otevřeno již od 19 hodin.

Region| Severní Čechy

Klíč| Drábek Jaromír; KDU

KRÁTCE
Metro 
11.4.2006 | rubrika: Z domova | strana: 4 | autor: ČTK

* PLZEŇ Ministr spravedlnosti Pavel Němec uznal, že porada senátu zabývajícího se případem Jiřího Kajínka byla tajná a nahrávka z ní neměla být pořízena. Jednání předsedy senátu Tomáše Boučka lze tedy hodnotit jako kárné provinění.
* PRAHA Voliči KSČM jsou vstřícní zejména k ČSSD, více než polovina z nich vnímá toto uskupení jako blízké. Třetina sympatizantů KSČM je nakloněna Straně zelených. Vyplývá to z průzkumu společnosti Factum Invenio.

Regionální mutace| Metro - Praha

Skončí některá ministerstva?
Moravskoslezský deník 
11.4.2006 | rubrika: Česká republika | strana: 9 | autor: KATEŘINA VOLNÁ

Strany slibují, jak zatočí s byrokracií, odborníci jim však nevěří

Vypadá to, že úřednické byrokracii po volbách spadne hřebínek. Chystají se na ni všechny strany v jednom šiku. Slibují, že ubude papírování a úředníků, možná zmizí i jedno dvě ministerstva. Experti nad sliby krčí rameny a doporučují k antibyrokratické sliby nebrat příliš vážně

Praha * Proč musím s každým papírem lítat po úřadech? To si naštvaně říká kdekdo v republice a politici na to slyší. Do předvolebních slibů proto zahrnují sliby o rozšiřování internetu i plány na personální audity, které prověří fungování a vytíženost ministerských úředníků.
Jenže přebujelá byrokracie není žádná novinka. "Jako problém ji pojmenuje každý, ale její odstraňování je během na neuvěřitelně dlouhou trať," upozorňuje analytik ČSOB Petr Dufek. Sliby proto často zůstanou jen na papíře. Důkazem je nesplněný slib současné vlády. Už dávno totiž měla být hotová analýza toho, jak funguje veřejná správa. Takový byl závazek ve vládním programovém prohlášení ze srpna 2004. Jenže dodnes není jasné, kolik je kde přebytečných úředníků.
"Na základě jejich reformy státní správy se teď na úřadech úředníci hromadí," kritizuje vládní politiku poslanec Ivan Langer (ODS). Jeho strana by neváhala s likvidací některých ministerstev. Na mušce mají především ministerstvo informatiky. "To by se myslím mohlo úplně zrušit. Pak stojí za úvahu sloučení ministerstva školství a ministerstva kultury. A ministerstvo pro místní rozvoj by se mohlo připojit k jinému," vypočítává Langer. "Úřady se za naší vlády výrazně přiblížily občanům, proto ten nárůst počtu úředníků - ale ten je jen dočasný," nesouhlasí s kritikou poslanec Jaromír Schling (ČSSD). Jeho strana nyní láká voliče na nový registr dlužníků, který má snížit administrativní zátěž podnikatelů. O rušení ministerstev sociální demokraté mlčí. "Jsou mnohem menší země, které mají stejný, i větší počet ministerstev," konstatoval Schling. Sám ovšem před třemi lety navrhoval zrušení ministerstva životního prostředí jako zbytečného úřadu.
I komunisté jsou připraveni zvažovat počet ministerstev. Lidovci by spíš než rušení celých úřadů snížili počet úředníků, přičemž by jim dali větší platy. Zelení se na rušení ministerstev nechystají. "Plánujeme audity, které by ukázaly, komu dát výpověď. Moje zkušenost z ministerstva životního prostředí říká, že jsou tam desítky lidí, kteří pracují nadprůměrně - a také desítky jiných, kteří by měli jít pryč," říká šéf zelených Martin Bursík.

Foto popis| Stop razítkům. Politici slibují, že s byrokracií zatočí.
Foto autor| FOTO ČTK
Region| Severní Morava
Publikováno| Moravskoslezský deník; Česká republika; 09
Publikováno| Opavský a hlučínský deník; Česká republika; 09
Publikováno| Frýdecko-místecký a třinecký deník; Česká republika; 09
Publikováno| Havířovský deník; Česká republika; 09
Publikováno| Karvinský deník; Česká republika; 09
Publikováno| Novojičínský deník; Česká republika; 09
Publikováno| Bruntálský a krnovský deník; Česká republika; 09
Publikováno| Moravskoslezský deník - Region Krnovské noviny; Česká republika; 09
ID| 82653e71-899b-4d11-8132-4f7fba399018

Nájmy po volbách porostou
Moravskoslezský deník 
11.4.2006 | rubrika: Česká republika | strana: 9 | autor: (šle)

ve zkratce

Praha * Po volbách dojde k deregulaci nájemného, ať vyhraje volby ODS nebo ČSSD. V tom se jejich program neliší ani od KDU-ČSL nebo Zelených. Jednotlivé strany mají různé představy o jejím průběhu a dalších úpravách. ODS například prosazuje možnost výpovědi z bytu bez udání důvodu. ČSSD chce zachovat 5% sazbu DPH na stavbu nových bytů. Totéž navrhuje i KDU-ČSL.

Region| Severní Morava
Publikováno| Moravskoslezský deník; Česká republika; 09
Publikováno| Opavský a hlučínský deník; Česká republika; 09
Publikováno| Frýdecko-místecký a třinecký deník; Česká republika; 09
Publikováno| Havířovský deník; Česká republika; 09
Publikováno| Karvinský deník; Česká republika; 09
Publikováno| Novojičínský deník; Česká republika; 09
Publikováno| Bruntálský a krnovský deník; Česká republika; 09
Publikováno| Moravskoslezský deník - Region Krnovské noviny; Česká republika; 09
ID| 72e9a01c-ae81-40a9-bcb3-1c29d9255239

Skončí některá ministerstva?
Olomoucký den 
11.4.2006 | rubrika: Události | strana: 7 | autor: KATEŘINA VOLNÁ

. Strany slibují, jak zatočí s byrokracií, odborníci jim však nevěří

Vypadá to, že úřednické byrokracii po volbách spadne hřebínek. Chystají se na ni všechny strany v jednom šiku. Slibují, že ubude papírování a úředníků, možná zmizí i jedno dvě ministerstva. Experti nad sliby krčí rameny a doporučují k antibyrokratické sliby nebrat příliš vážně

Praha * Proč musím s každým papírem lítat po úřadech? To si naštvaně říká kdekdo v republice a politici na to slyší. Do předvolebních slibů proto zahrnují sliby o rozšiřování internetu i plány na personální audity, které prověří fungování a vytíženost ministerských úředníků.
Jenže přebujelá byrokracie není žádná novinka. "Jako problém ji pojmenuje každý, ale její odstraňování je během na neuvěřitelně dlouhou trať," upozorňuje analytik ČSOB Petr Dufek. Sliby proto často zůstanou jen na papíře. Důkazem je nesplněný slib současné vlády. Už dávno totiž měla být hotová analýza toho, jak funguje veřejná správa. Takový byl závazek ve vládním programovém prohlášení ze srpna 2004. Jenže dodnes není jasné, kolik je kde přebytečných úředníků.
"Na základě jejich reformy státní správy se teď na úřadech úředníci hromadí," kritizuje vládní politiku poslanec Ivan Langer (ODS). Jeho strana by neváhala s likvidací některých ministerstev. Na mušce mají především ministerstvo informatiky. "To by se myslím mohlo úplně zrušit. Pak stojí za úvahu sloučení ministerstva školství a ministerstva kultury. A ministerstvo pro místní rozvoj by se mohlo připojit k jinému," vypočítává Langer. "Úřady se za naší vlády výrazně přiblížily občanům, proto ten nárůst počtu úředníků - ale ten je jen dočasný," nesouhlasí s kritikou poslanec Jaromír Schling (ČSSD). Jeho strana nyní láká voliče na nový registr dlužníků, který má snížit administrativní zátěž podnikatelů. O rušení ministerstev sociální demokraté mlčí. "Jsou mnohem menší země, které mají stejný, i větší počet ministerstev," konstatoval Schling. Sám ovšem před třemi lety navrhoval zrušení ministerstva životního prostředí jako zbytečného úřadu.
I komunisté jsou připraveni zvažovat počet ministerstev. Lidovci by spíš než rušení celých úřadů snížili počet úředníků, přičemž by jim dali větší platy. Zelení se na rušení ministerstev nechystají. "Plánujeme audity, které by ukázaly, komu dát výpověď. Moje zkušenost z ministerstva životního prostředí říká, že jsou tam desítky lidí, kteří pracují nadprůměrně - a také desítky jiných, kteří by měli jít pryč," říká šéf zelených Martin Bursík.

Foto popis| Stop razítkům. Politici slibují, že s byrokracií zatočí.
Foto autor| FOTO ČTK
Region| Střední Morava
Publikováno| Olomoucký den; Události; 07
Publikováno| Prostějovský den; Události; 07
Publikováno| Moravský sever (deník); Události; 07
Publikováno| Nové Přerovsko (deník); Události; 07
Publikováno| Hranický den; Události; 07
Publikováno| Zlínské noviny; Události; 07
Publikováno| Naše Valašsko; Události; 07
Publikováno| Slovácké noviny; Události; 07
ID| 10f98029-256c-49f3-b1d5-33037b1c5bfb

Nájmy po volbách porostou
Olomoucký den 
11.4.2006 | rubrika: Události | strana: 7 | autor: (šle)

ve zkratce

Praha * Po volbách dojde k deregulaci nájemného, ať vyhraje volby ODS nebo ČSSD. V tom se jejich program neliší ani od KDU-ČSL nebo Zelených. Jednotlivé strany mají různé představy o jejím průběhu a dalších úpravách. ODS například prosazuje možnost výpovědi z bytu bez udání důvodu. ČSSD chce zachovat 5% sazbu DPH na stavbu nových bytů. Totéž navrhuje i KDU-ČSL.

Region| Střední Morava
Publikováno| Olomoucký den; Události; 07
Publikováno| Prostějovský den; Události; 07
Publikováno| Moravský sever (deník); Události; 07
Publikováno| Nové Přerovsko (deník); Události; 07
Publikováno| Hranický den; Události; 07
Publikováno| Zlínské noviny; Události; 07
Publikováno| Naše Valašsko; Události; 07
Publikováno| Slovácké noviny; Události; 07
ID| 0f3d7ad1-4e5f-43e6-8fff-964d4934bcd9

Pryč s imunitou, hlásá Zieleniec
Pardubické noviny 
11.4.2006 | rubrika: Pardubicko | strana: 8

Spoustu starostů konference europoslance o finančních zdrojích nezajímala

Volby jsou sice až v červnu, ale lídři politických stran už brázdí region, z billboardů na prosté občany shlížejí usměvavé tváře více či méně mocných a na Chrudimsku mají první skandál. Kdosi tam přemaloval plakáty sociálním demokratům.

Pardubice  Kdo povede v Pardubickém kraji jednotlivé strany do červnových voleb do sněmovny?
Lídrem sociálních v regionu je ministr pro místní rozvoj Radko Martínek, občanské demokraty povede starosta Chrudimě Ladislav Libý, komunisté v kraji postavili do čela své kandidátky sociologa a zastupitele Václav Snopka. Jedničkou lidovců je poslanec Pavel Severa a Strana zelených mocně získává body s lídrem Pavlem Křivkou, tlumočníkem a překladatelem. Středoškolský učitel Tomáš Kopecký stojí v čele krajské kandidátky UDDEU.
Včera ale dorazil do Pardubic europoslanec Josef Zieleniec. Místním občanům slíbil, že se zasadí o to, aby zákonodárci přišli o dosavadní imunitu. Prý má projekt i na to, aby byly demokratů poslancům zrušeny jízdní výhody. Za tyto dvě věci, které obyčejnému člověku hýbou žlučí již několik let, hodlá Josef Zieleniec bojovat. První "válečné" tažení zahájil včera odpoledne před obchodním domem Tesco. "Zorganizovali jsme shromáždění, na kterém se kandidáti za stranu SNK Evropští demokraté ve volbách do Poslanecké sněmovny veřejně vzdali imunity, samozřejmě v případě zvolení," řekl nám včera Josef Zieleniec. Podle něj chtějí upozornit na nepřiměřenost tohoto institutu. Přihlížející veřejnost pak měla možnost podepisovat petiční archy právě proti zmíněné poslanecké imunitě. "Chceme vyzvat i kandidáty ostatních politických stran, aby se připojili a rovněž se imunity vzdali," doplnil Zieleniec.
Poslanec Evropského parlamentu má pro zákonodárce připravenu i další lahůdku. Po její případné realizaci by si měl každý z poslanců hradit své jízdní výlohy sám! "Již máme vypracovaný projekt na to, jak zákonodárcům zrušit jízdní výhody. Tuto mimoparlamentní akci chystáme na pátek 21. dubna. Počítáme s tím, že poté celá kauza skončí u soudu, nicméně, ten by nám pak měl dát za pravdu," řekl našemu deníku Zieleniec.
Poslanec Evropského parlamentu uspořádal rovněž konferenci s názvem Jak čerpat finanční zdroje EU  šance pro obce a města. "Tato konference je určena především starostům a samosprávě Pardubického kraje a má za cíl pomoci jim při čerpání fondů či s řešením problémů, se kterými se v této oblasti potýkají," uvedl Josef Zieleniec.
Zarážející byla snad jen poměrně nízká účast starostů. "Je to již desátá konference, kterou za poslední dobu na území republiky organizujeme. Musím ale říci, že průměrná účast starostů je dvojnásobná, než byla tady," řekla nám asistentka europoslance Zieleniece Linda Kopecká.

POLITICKÉ STRANY ZAČÍNAJÍ KAMPAŇ

* SNK Evropští demokraté vyzývají kandidáty všech stran, aby se vzdali své případné imunity a zřekli se příspěvku na jízdní výlohy.

Region| Východní Čechy

Skončí po volbách některá ministerstva?
Plzeňský deník 
11.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 2 | autor: KATEŘINA VOLNÁ

Strany se předhánějí ve slibech, jak zatočí s přebytečnou administrativou, odborníci jim však nevěří

Vypadá to, že úřednické byrokracii po volbách spadne hřebínek. Chystají se na ni všechny strany v jednom šiku. Slibují, že ubude papírování a úředníků, možná zmizí i jedno dvě ministerstva. Experti nad sliby krčí rameny a doporučují k antibyrokratické sliby nebrat příliš vážně

Praha - Proč musím s každým papírem lítat po úřadech? To si naštvaně říká kdekdo v republice a politici na to slyší. Do předvolebních slibů proto zahrnují sliby o rozšiřování internetu i plány na personální audity, které prověří fungování a vytíženost ministerských úředníků.
Jenže přebujelá byrokracie není žádná novinka. "Jako problém ji pojmenuje každý, ale její odstraňování je během na neuvěřitelně dlouhou trať," upozorňuje analytik ČSOB Petr Dufek. Sliby proto často zůstanou jen na papíře. Důkazem je nesplněný slib současné vlády. Už dávno totiž měla být hotová analýza toho, jak funguje veřejná správa. Takový byl závazek ve vládním programovém prohlášení ze srpna 2004. Jenže dodnes není jasné, kolik je kde přebytečných úředníků.
"Na základě jejich reformy státní správy se teď na úřadech úředníci hromadí," kritizuje vládní politiku poslanec Ivan Langer (ODS). Jeho strana by neváhala s likvidací některých ministerstev. Na mušce mají především ministerstvo informatiky. "To by se myslím mohlo úplně zrušit. Pak stojí za úvahu sloučení ministerstva školství a ministerstva kultury. A ministerstvo pro místní rozvoj by se mohlo připojit k jinému," vypočítává Langer.
"Úřady se za naší vlády výrazně přiblížily občanům, proto ten nárůst počtu úředníků - ale ten je jen dočasný," nesouhlasí s kritikou poslanec Jaromír Schling (ČSSD). Jeho strana nyní láká voliče na nový registr dlužníků, který má snížit administrativní zátěž podnikatelů. O rušení ministerstev sociální demokraté mlčí. "Jsou mnohem menší země, které mají stejný, i větší počet ministerstev," konstatoval Schling. Sám ovšem před třemi lety navrhoval zrušení ministerstva životního prostředí jako zbytečného úřadu.
I komunisté jsou připraveni zvažovat počet ministerstev. Lidovci by spíš než rušení celých úřadů snížili počet úředníků, přičemž by jim dali větší platy. Zelení se na rušení ministerstev nechystají. "Plánujeme audity, které by ukázaly, komu dát výpověď. Moje zkušenost z ministerstva životního prostředí říká, že jsou tam desítky lidí, kteří pracují nadprůměrně - a také desítky jiných, kteří by měli jít pryč," říká šéf zelených Martin Bursík.

***

CO CHYSTAJÍ PROTI ÚŘEDNÍKŮM?

* ODS se nevyhýbá rušení některých ministerstev. Úředníci budou víc než na papíru pracovat elektronicky.
* ČSSD podpoří elektronickou komunikaci občanů se státní správou, což zlevní veškeré správní agendy obcí, regionů i státu. Zavede také nový registr dlužníků.
* Komunisté prověří ministerstva a některá by případně zrušili. * KDU-ČSL chce ve státní správě méně úředníků, ale kvalitnějších a lépe placených.
* Strana zelených chystá personální audity, které ukáží, o kolik je potřeba snížit počty úředníků a náklady.

Foto popis| Stop razítkům. Politici slibují, že s byrokracií tvrdě zatočí.
Foto autor| Foto čtk
Region| Západní Čechy
Publikováno| Plzeňský deník; Politika a události; 02
Publikováno| Plzeňský deník - Plzeň-jih; Politika a události; 02
Publikováno| Plzeňský deník - Plzeň-sever; Politika a události; 02
Publikováno| Domažlický deník; Politika a události; 02
Publikováno| Chebský deník; Politika a události; 02
Publikováno| Karlovarské noviny; Politika a události; 02
Publikováno| Klatovský deník; Politika a události; 02
Publikováno| Rokycanský deník; Politika a události; 02
Publikováno| Sokolovský deník; Politika a události; 02
Publikováno| Tachovský deník; Politika a události; 02
ID| a946f2ac-bf66-4887-8a0e-41e73329250a

Příznivci KSČM mají nejblíže k ČSSD
Plzeňský deník 
11.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 2 | autor: (čtk)

KRÁTCE

Praha - Voliči KSČM jsou vstřícní zejména k ČSSD, více než polovina z nich vnímá toto uskupení jako blízké. Třetina sympatizantů komunistické strany je nakloněna Straně zelených. Vyplývá to z průzkumu společnosti Factum Invenio. Sociologové zjistili, že voliči KDU-ČSL a Strany zelených nemají mezi vybranými stranami žádnou jasnou alternativu.

Region| Západní Čechy
Publikováno| Plzeňský deník; Politika a události; 02
Publikováno| Plzeňský deník - Plzeň-jih; Politika a události; 02
Publikováno| Plzeňský deník - Plzeň-sever; Politika a události; 02
Publikováno| Domažlický deník; Politika a události; 02
Publikováno| Chebský deník; Politika a události; 02
Publikováno| Karlovarské noviny; Politika a události; 02
Publikováno| Klatovský deník; Politika a události; 02
Publikováno| Rokycanský deník; Politika a události; 02
Publikováno| Sokolovský deník; Politika a události; 02
Publikováno| Tachovský deník; Politika a události; 02
ID| 41611987-e540-4843-913c-f869954906d8

Hošek dnes musí vysvětlit své obchody s městem
Rovnost - Brněnský deník 
11.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: (fin)

Brno * Náměstek brněnského primátora Miroslav Hošek dnes bude na zasedání městského zastupitelstva vysvětlovat. Zastupitelé totiž chtějí, aby se veřejně vyjádřil ke svým podnikatelským aktivitám na brněnském magistrátě. Ty přinesly jeho firmě Hošek Motors zisk ve výši několika desítek tisíc korun.
"Předseda klubu zastupitelů za ČSSD Roman Onderka o to požádá na začátku. Chceme slyšet, proč a jakým způsobem spojoval své podnikání s funkcí náměstka," řekl zastupitel za sociální demokracii Jeroným Tejc.
Na Hoškovo vysvětlení čeká i Strana zelených. Politici se na tom dohodli včera večer na mimořádné schůzce. "Budeme chtít, aby vznikla pravidla, která takovému chování politiků zabrání," řekl Ondřej Liška ze Strany zelených.

Region| Jižní Morava

Skončí některá ministerstva?
Rovnost - Brněnský deník 
11.4.2006 | rubrika: Česká republika | strana: 8 | autor: KATEŘINA VOLNÁ

Strany slibují, jak zatočí s byrokracií, odborníci jim však nevěří

Vypadá to, že úřednické byrokracii po volbách spadne hřebínek. Chystají se na ni všechny strany v jednom šiku. Slibují, že ubude papírování a úředníků, možná zmizí i jedno dvě ministerstva. Experti nad sliby krčí rameny a doporučují k antibyrokratické sliby nebrat příliš vážně

Praha * Proč musím s každým papírem lítat po úřadech? To si naštvaně říká kdekdo v republice a politici na to slyší. Do předvolebních slibů proto zahrnují sliby o rozšiřování internetu i plány na personální audity, které prověří fungování a vytíženost ministerských úředníků.
Jenže přebujelá byrokracie není žádná novinka. "Jako problém ji pojmenuje každý, ale její odstraňování je během na neuvěřitelně dlouhou trať," upozorňuje analytik ČSOB Petr Dufek. Sliby proto často zůstanou jen na papíře. Důkazem je nesplněný slib současné vlády. Už dávno totiž měla být hotová analýza toho, jak funguje veřejná správa. Takový byl závazek ve vládním programovém prohlášení ze srpna 2004. Jenže dodnes není jasné, kolik je kde přebytečných úředníků.
"Na základě jejich reformy státní správy se teď na úřadech úředníci hromadí," kritizuje vládní politiku poslanec Ivan Langer (ODS). Jeho strana by neváhala s likvidací některých ministerstev. Na mušce mají především ministerstvo informatiky. "To by se myslím mohlo úplně zrušit. Pak stojí za úvahu sloučení ministerstva školství a ministerstva kultury. A ministerstvo pro místní rozvoj by se mohlo připojit k jinému," vypočítává Langer. "Úřady se za naší vlády výrazně přiblížily občanům, proto ten nárůst počtu úředníků - ale ten je jen dočasný," nesouhlasí s kritikou poslanec Jaromír Schling (ČSSD). Jeho strana nyní láká voliče na nový registr dlužníků, který má snížit administrativní zátěž podnikatelů. O rušení ministerstev sociální demokraté mlčí. "Jsou mnohem menší země, které mají stejný, i větší počet ministerstev," konstatoval Schling. Sám ovšem před třemi lety navrhoval zrušení ministerstva životního prostředí jako zbytečného úřadu.
I komunisté jsou připraveni zvažovat počet ministerstev. Lidovci by spíš než rušení celých úřadů snížili počet úředníků, přičemž by jim dali větší platy. Zelení se na rušení ministerstev nechystají. "Plánujeme audity, které by ukázaly, komu dát výpověď. Moje zkušenost z ministerstva životního prostředí říká, že jsou tam desítky lidí, kteří pracují nadprůměrně - a také desítky jiných, kteří by měli jít pryč," říká šéf zelených Martin Bursík.

Foto popis| Stop razítkům. Politici slibují, že s byrokracií zatočí.
Foto autor| FOTO ČTK
Region| Jižní Morava
Publikováno| Rovnost - Brněnský deník; Česká republika; 08
Publikováno| Rovnost - Deník Vyškovska; Česká republika; 08
Publikováno| Rovnost - Deník Břeclavska; Česká republika; 08
Publikováno| Rovnost - Deník Blanenska; Česká republika; 08
Publikováno| Rovnost - Deník Slovácka; Česká republika; 08
Publikováno| Rovnost - Deník Znojemska; Česká republika; 08
ID| 8158edff-da48-4e57-8bc8-99922cfa9684

Nájmy po volbách porostou
Rovnost - Brněnský deník 
11.4.2006 | rubrika: Česká republika | strana: 8 | autor: (šle)

ve zkratce

Praha * Po volbách dojde k deregulaci nájemného, ať vyhraje volby ODS nebo ČSSD. V tom se jejich program neliší ani od KDU-ČSL nebo Zelených. Jednotlivé strany mají různé představy o jejím průběhu a dalších úpravách. ODS například prosazuje možnost výpovědi z bytu bez udání důvodu. ČSSD chce zachovat 5% sazbu DPH na stavbu nových bytů. Totéž navrhuje i KDU-ČSL.

Region| Jižní Morava
Publikováno| Rovnost - Brněnský deník; Česká republika; 08
Publikováno| Rovnost - Deník Vyškovska; Česká republika; 08
Publikováno| Rovnost - Deník Břeclavska; Česká republika; 08
Publikováno| Rovnost - Deník Blanenska; Česká republika; 08
Publikováno| Rovnost - Deník Slovácka; Česká republika; 08
Publikováno| Rovnost - Deník Znojemska; Česká republika; 08
ID| d2e633b7-f7ee-4157-872b-7f2e584881b3

Bude záležet na výsledku
Táborské listy 
11.4.2006 | rubrika: Táborsko | strana: 10 | autor: JANA ČERNOCHOVÁ

POZNÁMKA

To, že se blíží i komunální volby, je patrné z čím dál ostřejších vzájemných výpadů ozývajících se z táborů členů nejrůznějších stran. Nyní se například Zelení slovy Miloše Tuháčka čílí, že odborníci z renomované brněnské firmy nedali za pravdu petentům ze Starého města a tamní dopravu po provedeném šetření neoznačili za problematickou. O to více nyní volají po referendu, které by mělo zahrnovat i otázku zklidnění dopravy na Starém městě. Stejně jako v případě mostu přes České dráhy, když proti výsledku průzkumu veřejného mínění zastupitelé odhlasovali plnohodnotný most pro automobily i pěší. Proto je referendum žádoucí. Alespoň se ukáže, co si občané opravdu přejí. Otázkou však je, jestli při všeobecně bídné volební účasti se jich k referendu vůbec dostaví minimálně předepsané množství. Pokud ano, ale výsledek nedopadne podle gusta těch, jichž se problémy dotýkají, co dalšího si vymyslí? Těžko lze očekávat, že se budou schopni smířit s takovým hlasováním.

Foto popis|
Region| Jižní Čechy

Staré město zůstane zahlcené automobily
Táborské listy 
11.4.2006 | rubrika: Táborsko | strana: 12 | autor: MILOŠ TUHÁČEK

Zhruba před dvěma týdny v TL starosta Tábora František Dědič vyjádřil svou radost nad tím, že průzkum odborníků prokázal údajnou bezproblémovost dopravy na Starém městě. Díky závěru tohoto průzkumu prý bude moci umlčet všechny, kteří by snad chtěli tvrdit opak. Pan starosta si tedy dopravních odborníků váží, proto nešlo než očekávat, s jakou radostí a entuziasmem podpoří doporučení odborníků z dopravní komise města na umístění značky zákazu vjezdu do několika ulic, zejména frekventované ulice Martínka z Húsky.
Pokud by toto opatření bylo přijato, vznikla by pro chodce bezpečná varianta vůči paralelní Klokotské ulici. Výrazně by se zlepšila též bezpečnost dětí před základní uměleckou školou, která v ulici Martínka z Húsky sídlí. Bohužel, nestalo se. Rada návrh městské komise, již sama zřídila, zamítla. Nemůže za to samozřejmě jen starosta. Také sociální demokraté, tak věrohodně před volbami drmolící fráze o životním prostředí a kvalitě života, jako obvykle svým hlasováním Dědiče podrželi. Rudomodří sbratřenci ve vedení města se staví negativně též ke snížení počtu parkovacích míst na Žižkově náměstí. S rychlým zprovozněním alespoň provizorního parkoviště před hotelem Dvořák si též nikdo z nich hlavu neláme. Před rokem se občané zejména Starého města přitom dožadovali regulace dopravy. Dočkali se dosud pouze jednoho retardéru.
Zdá se tedy, že jedinou nadějí pro obyvatele Starého města je vykonatelné rozhodnutí místního referenda, které počítá též s otázkou na omezení dopravy v historické části Tábora. Ovšem jen pokud mu nadále nebude Dědič & his boys and girls obstrukcemi bránit. Či skeptičtěji řečeno, pokud jim toto neuvěřitelně drzé a arogantní chování voliči umožní.

O autorovi| MILOŠ TUHÁČEK, Strana zelených, Tábor
Region| Jižní Čechy

Skončí po volbách některá ministerstva?
Ústecký deník 
11.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 4 | autor: KATEŘINA VOLNÁ

Strany se předhánějí ve slibech, jak zatočí s přebytečnou administrativou, odborníci jim však nevěří

Vypadá to, že úřednické byrokracii po volbách spadne hřebínek. Chystají se na ni všechny strany v jednom šiku. Slibují, že ubude papírování a úředníků, možná zmizí i jedno dvě ministerstva. Experti nad sliby krčí rameny a doporučují k antibyrokratické sliby nebrat příliš vážně

Praha - Proč musím s každým papírem lítat po úřadech? To si naštvaně říká kdekdo v republice a politici na to slyší. Do předvolebních slibů proto zahrnují sliby o rozšiřování internetu i plány na personální audity, které prověří fungování a vytíženost ministerských úředníků.
Jenže přebujelá byrokracie není žádná novinka. "Jako problém ji pojmenuje každý, ale její odstraňování je během na neuvěřitelně dlouhou trať," upozorňuje analytik ČSOB Petr Dufek. Sliby proto často zůstanou jen na papíře. Důkazem je nesplněný slib současné vlády. Už dávno totiž měla být hotová analýza toho, jak funguje veřejná správa. Takový byl závazek ve vládním programovém prohlášení ze srpna 2004. Jenže dodnes není jasné, kolik je kde přebytečných úředníků.
"Na základě jejich reformy státní správy se teď na úřadech úředníci hromadí," kritizuje vládní politiku poslanec Ivan Langer (ODS). Jeho strana by neváhala s likvidací některých ministerstev. Na mušce mají především ministerstvo informatiky. "To by se myslím mohlo úplně zrušit. Pak stojí za úvahu sloučení ministerstva školství a ministerstva kultury. A ministerstvo pro místní rozvoj by se mohlo připojit k jinému," vypočítává Langer.
"Úřady se za naší vlády výrazně přiblížily občanům, proto ten nárůst počtu úředníků - ale ten je jen dočasný," nesouhlasí s kritikou poslanec Jaromír Schling (ČSSD). Jeho strana nyní láká voliče na nový registr dlužníků, který má snížit administrativní zátěž podnikatelů. O rušení ministerstev sociální demokraté mlčí. "Jsou mnohem menší země, které mají stejný, i větší počet ministerstev," konstatoval Schling. Sám ovšem před třemi lety navrhoval zrušení ministerstva životního prostředí jako zbytečného úřadu.
I komunisté jsou připraveni zvažovat počet ministerstev. Lidovci by spíš než rušení celých úřadů snížili počet úředníků, přičemž by jim dali větší platy. Zelení se na rušení ministerstev nechystají. "Plánujeme audity, které by ukázaly, komu dát výpověď. Moje zkušenost z ministerstva životního prostředí říká, že jsou tam desítky lidí, kteří pracují nadprůměrně - a také desítky jiných, kteří by měli jít pryč," říká šéf zelených Martin Bursík.

***

CO CHYSTAJÍ PROTI ÚŘEDNÍKŮM?

* ODS se nevyhýbá rušení některých ministerstev. Úředníci budou víc než na papíru pracovat elektronicky.
* ČSSD podpoří elektronickou komunikaci občanů se státní správou, což zlevní veškeré správní agendy obcí, regionů i státu. Zavede také nový registr dlužníků.
* Komunisté prověří ministerstva a některá by případně zrušili. * KDU-ČSL chce ve státní správě méně úředníků, ale kvalitnějších a lépe placených.
* Strana zelených chystá personální audity, které ukáží, o kolik je potřeba snížit počty úředníků a náklady.

Foto popis| Stop razítkům. Politici slibují, že s byrokracií tvrdě zatočí.
Foto autor| Foto čtk
Region| Severní Čechy
Publikováno| Ústecký deník; Politika a události; 04
Publikováno| Děčínský deník; Politika a události; 04
Publikováno| Deník Chomutovska; Politika a události; 04
Publikováno| Deník Litoměřicka; Politika a události; 04
Publikováno| Deník Lučan; Politika a události; 04
Publikováno| Deník Mostecka; Politika a události; 04
Publikováno| Deník Směr; Politika a události; 04
Publikováno| Liberecký den; Politika a události; 04
Publikováno| Deník Pojizeří; Politika a události; 04
Publikováno| Deník Jablonecka; Politika a události; 04
Publikováno| Českolipský deník; Politika a události; 04
ID| de562362-7486-4cd0-9a9e-c32bf21ef372

Příznivci KSČM mají nejblíže k ČSSD
Ústecký deník 
11.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 4 | autor: (čtk)

KRÁTCE

Praha - Voliči KSČM jsou vstřícní zejména k ČSSD, více než polovina z nich vnímá toto uskupení jako blízké. Třetina sympatizantů komunistické strany je nakloněna Straně zelených. Vyplývá to z průzkumu společnosti Factum Invenio. Sociologové zjistili, že voliči KDU-ČSL a Strany zelených nemají mezi vybranými stranami žádnou jasnou alternativu.

Region| Severní Čechy
Publikováno| Ústecký deník; Politika a události; 04
Publikováno| Děčínský deník; Politika a události; 04
Publikováno| Deník Chomutovska; Politika a události; 04
Publikováno| Deník Litoměřicka; Politika a události; 04
Publikováno| Deník Lučan; Politika a události; 04
Publikováno| Deník Mostecka; Politika a události; 04
Publikováno| Deník Směr; Politika a události; 04
Publikováno| Liberecký den; Politika a události; 04
Publikováno| Deník Pojizeří; Politika a události; 04
Publikováno| Deník Jablonecka; Politika a události; 04
Publikováno| Českolipský deník; Politika a události; 04
ID| 9d5cc3b6-4c62-4d9b-85cd-7a58df0043ca

Klíč| ČSSD

[zpět]

Skončí některá ministerstva?
Vysočina - noviny Havlíčkobrodska 
11.4.2006 | rubrika: Události | strana: 10 | autor: KATEŘINA VOLNÁ

* Strany slibují, jak zatočí s byrokracií, odborníci jim však nevěří

Vypadá to, že úřednické byrokracii po volbách spadne hřebínek. Chystají se na ni všechny strany v jednom šiku. Slibují, že ubude papírování a úředníků, možná zmizí i jedno dvě ministerstva. Experti nad sliby krčí rameny a doporučují k antibyrokratické sliby nebrat příliš vážně

Praha * Proč musím s každým papírem lítat po úřadech? To si naštvaně říká kdekdo v republice a politici na to slyší. Do předvolebních slibů proto zahrnují sliby o rozšiřování internetu i plány na personální audity, které prověří fungování a vytíženost ministerských úředníků.
Jenže přebujelá byrokracie není žádná novinka. "Jako problém ji pojmenuje každý, ale její odstraňování je během na neuvěřitelně dlouhou trať," upozorňuje analytik ČSOB Petr Dufek. Sliby proto často zůstanou jen na papíře. Důkazem je nesplněný slib současné vlády. Už dávno totiž měla být hotová analýza toho, jak funguje veřejná správa. Takový byl závazek ve vládním programovém prohlášení ze srpna 2004. Jenže dodnes není jasné, kolik je kde přebytečných úředníků.
"Na základě jejich reformy státní správy se teď na úřadech úředníci hromadí," kritizuje vládní politiku poslanec Ivan Langer (ODS). Jeho strana by neváhala s likvidací některých ministerstev. Na mušce mají především ministerstvo informatiky. "To by se myslím mohlo úplně zrušit. Pak stojí za úvahu sloučení ministerstva školství a ministerstva kultury. A ministerstvo pro místní rozvoj by se mohlo připojit k jinému," vypočítává Langer. "Úřady se za naší vlády výrazně přiblížily občanům, proto ten nárůst počtu úředníků - ale ten je jen dočasný," nesouhlasí s kritikou poslanec Jaromír Schling (ČSSD). Jeho strana nyní láká voliče na nový registr dlužníků, který má snížit administrativní zátěž podnikatelů. O rušení ministerstev sociální demokraté mlčí. "Jsou mnohem menší země, které mají stejný, i větší počet ministerstev," konstatoval Schling. Sám ovšem před třemi lety navrhoval zrušení ministerstva životního prostředí jako zbytečného úřadu.
I komunisté jsou připraveni zvažovat počet ministerstev. Lidovci by spíš než rušení celých úřadů snížili počet úředníků, přičemž by jim dali větší platy. Zelení se na rušení ministerstev nechystají. "Plánujeme audity, které by ukázaly, komu dát výpověď. Moje zkušenost z ministerstva životního prostředí říká, že jsou tam desítky lidí, kteří pracují nadprůměrně - a také desítky jiných, kteří by měli jít pryč," říká šéf zelených Martin Bursík.

Foto popis| Stop razítkům. Politici slibují, že s byrokracií zatočí.
Foto autor| FOTO ČTK
Region| Vysočina
Publikováno| Vysočina - noviny Havlíčkobrodska; Události; 10
Publikováno| Vysočina - noviny Jihlavska; Události; 10
Publikováno| Vysočina - noviny Třebíčska; Události; 10
Publikováno| Vysočina - noviny Žďárska; Události; 10
Publikováno| Vysočina - listy Pelhřimovska; Události; 10
ID| 6a60bd95-1f8e-443c-a42b-5f7b9d89608e

Nájmy po volbách porostou
Vysočina - noviny Havlíčkobrodska 
11.4.2006 | rubrika: Události | strana: 10 | autor: (šle)

ve zkratce

Praha * Po volbách dojde k deregulaci nájemného, ať vyhraje volby ODS nebo ČSSD. V tom se jejich program neliší ani od KDU-ČSL nebo Zelených. Jednotlivé strany mají různé představy o jejím průběhu a dalších úpravách. ODS například prosazuje možnost výpovědi z bytu bez udání důvodu. ČSSD chce zachovat 5% sazbu DPH na stavbu nových bytů. Totéž navrhuje i KDU-ČSL.

Region| Vysočina
Publikováno| Vysočina - noviny Havlíčkobrodska; Události; 10
Publikováno| Vysočina - noviny Jihlavska; Události; 10
Publikováno| Vysočina - noviny Třebíčska; Události; 10
Publikováno| Vysočina - noviny Žďárska; Události; 10
Publikováno| Vysočina - listy Pelhřimovska; Události; 10
ID| e4d68f83-d86a-42c9-89bf-ae8e5e41d971