Každý druhý člověk schvaluje školné
Mladá fronta DNES 
10.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: (jab)

Praha - Kvůli vzdělání je bezmála polovina lidí ochotna sáhnout do vlastní peněženky. Má to však háček: lidé jsou svolní platit školné jen v případě, že dostanou šanci studovat obor, o který stojí.
Podle čerstvého průzkumu Sociologického ústavu Akademie věd by za této podmínky řeklo "ano" zavedení školného na veřejných vysokých školách 49 procent dotázaných. A co víc: že by se každý měl dostat na tu školu, kterou si vybral, to si myslí 63 procent lidí. Jenže realita je jiná. I když se v posledních letech počet míst na vysokých školách postupně zvyšuje, pořád to nestačí. Ze 130 tisíc zájemců, kteří se na univerzity hlásili loni, odešlo od přijímaček s nepořízenou 50 tisíc z nich.
"Lidé myslí, že u nás neplatí rovnost šancí, pokud jde o přístup k vysokoškolskému vzdělání. Podle velké části respondentů jsou zvýhodněny děti vysokoškoláků a bohatých lidí se známostmi," konstatuje zpráva z průzkumu. Právě zavedení školného by otevřelo univerzity většímu počtu zájemců.
S tím, že se jednou na zvolený vysokoškolský obor dostane každý, kdo o to má zájem, většina politických stran podle svých předvolebních programů nepočítá. Výjimkou jsou ODS a Strana zelených. Zatímco ODS chce ideálního stavu dosáhnout právě zavedením školného, zelení počítají s masivními státními investicemi do školství.

Dvacet let po Černobylu atom ožívá
Mladá fronta DNES 
10.4.2006 | rubrika: Ekonomika | strana: 1 | autor: JANA KLÍMOVÁ

Ve světě se loni stavělo 24 jaderných bloků, dalších 41 se připravuje * Evropa o elektřině z jádra mluví, zatím však váhá

Praha - Slovo Černobyl dodnes vyvolává hrůzu.
Havárie ukrajinské jaderné elektrárny, která se stala 26. dubna 1986, přinesla smrt tisícům lidí především na Ukrajině, v sousedním Bělorusku a v Rusku. Jaderná elektřina je od té doby tabu v řadě států. Po dvaceti letech od této katastrofy je v plném proudu diskuse, zda se bez jádra může Evropa obejít.
Následky Černobylu jsou a ještě budou hrozivé.
Počet prokázaných úmrtí v souvislosti s havárií je zatím 59. Z toho je padesát pracovníků, kteří likvidovali havárii, a devět dětí z okolí elektrárny, jež podlehly rakovině štítné žlázy. Dalších více než 3900 lidí podle expertních odhadů podlehlo nebo může do budoucna podlehnout rakovině z ozáření.
Za černobylské oběti, které byly nějakým způsobem havárií dotčeny, se však podle čerstvé studie Mezinárodní agentury pro atomovou energii považuje na sedm milionů lidí. Agentura odhadla, že Ukrajina, Bělorusko a Rusko musely doposud v důsledku havárie utratit stovky miliard dolarů alespoň na částečné zahlazení přímých následků, stavbu nových bytů pro vysídlené obyvatele a podpory pro postižené.
Jaderná katastrofa také zastavila rozvoj atomové energetiky. Veřejné mínění se k ní otočilo zády a požadavky na bezpečnost šroubují ceny staveb do ekonomicky nedosažitelných výšin.
V posledním roce však řada expertů i politiků začala mluvit o jaderné renesanci. Důvodem je paradoxně opět strach. Strach z klimatických změn způsobených emisemi při spalování uhlí či obavy z rostoucích cen ropy a plynu v loňském roce. "Renesance jaderné energie je předzvěstí budoucího zásadního rozhodnutí," říká vědecký pracovník Steve Thomas z britské University of Greenwich, který se v Praze účastnil konference o ekonomice jaderných elektráren.
Řadě elektráren postavených po ropné krizi v sedmdesátých letech minulého století také končí životnost. Vlády a energetické firmy právě teď hledají cestu, čím se bude svítit a topit za deset dvacet let.
Řada zemí včetně Česka vážně zvažuje rozšiřování současných nebo stavbu úplně nových atomových elektráren. Zásoby uhlí se v českém případě tenčí, ropa a plyn se dovážejí z Ruska, a tak se jako řešení nabízí právě atom.
Proti jádru podle Thomase jednoznačně mluví jednak vysoké náklady na pořízení atomových zdrojů, jednak obavy o bezpečnost lidí.
Pokračování na str. B4

Po Černobylu atom zase ožívá
Nejvíce jaderných elektráren přibývá v Japonsku, Indii a Číně * O atomu přemýšlí i ČEZ
Pokračování ze str. B1
Jaderné reaktory podle Thomase příliš neovlivní celkové hodnoty skleníkových plynů, které podle řady názorů přispívají k oteplování planety. "Ani nemohou trvale utlumit ceny energií. Místo toho budou dále zvyšovat rizika katastrof a terorismu," říká.

Nový atom v Česku?

Do poloviny letošního roku se má energetický obr ČEZ definitivně rozhodnout, zda část dosluhujících uhelných elektráren nahradí dalším zdrojem z jádra. "Analýzy nejsou hotové, ale všude v Evropě vychází, že je rozumné stavět jaderné zdroje. Všechno nasvědčuje tomu, že to i u nás bude ekonomické," říká Martin Roman, šéf ČEZ, který provozuje jaderný Temelín a Dukovany.
Podle Ladislava Kříže, mluvčího ČEZ, hovoří ve prospěch atomu tři faktory: energetická nezávislost Evropy na dovozu, nulová produkce skleníkových plynů a blížící se nedostatek proudu.
Odpůrci naopak poukazují na prohlášení ze začátku devadesátých let. "Hrozili, že budeme svítit svíčkami, když nebude Temelín. A realita je taková, že dneska vlastně celou jeho produkci vyvážíme. Takže teď bychom se dokázali obejít nejen bez Temelína, ale i bez části Dukovan," upozorňuje Dana Kuchtová ze sdružení Jihočeské matky. Sama je nyní lídrem Strany zelených v jižních Čechách pro červnové volby.
Zelení, jejichž účast v parlamentu je nyní pravděpodobná, jadernou energii odmítají a navrhují jít především cestou úspor či podpory obnovitelných zdrojů.
Smířlivěji než dříve se však k jádru staví i řada států Evropské unie.
Motorem je obava z rostoucí závislosti Evropy na dodávkách ropy a plynu z Ruska a zemí Blízkého východu, která by mohla v příštích letech dosáhnout až 80 procent. Významný je i fakt, že jaderné zdroje nespalují uhlí, a firmy si tudíž na ně nemusí kupovat emisní povolenky.
Podobné je to i ve Spojených státech amerických, kde je nyní v provozu vůbec nejvíc reaktorů na světě, celkem 104 ze 443. Prezident GeorgeW. Bush také nedávno vyhlásil novou energetickou politiku, v níž se počítá s obnovou starých reaktorů a vývojem a výstavbou nových. Jeden reaktor se ve Spojených státech už staví, dalších 13 má být hotových do roku 2020.

Indie a Čína rychle stavějí

Pro jádro se v USA v poslední době vyslovují i jeho někdejší odpůrci či ekologové, a to především kvůli potřebě omezit skleníkové plyny. "Jestliže máme udržet civilizaci, tak tady není rozumnější alternativa než jaderná energie," prohlásil nedávno James Lovelock, významný ekolog a autor teorie Gaia, označující Zemi jako superorganismus ohrožený vysokou spotřebou energií.
Ovzestupu jaderné energie v blízké budoucnosti je přesvědčena i Česká nukleární společnost. "Výhledově se počítá s rozšířením jaderných zařízení o dalších 113 nových reaktorů. Největší podporu má výstavba nových elektráren v Asii," říká prezident společnosti Václav Hanus. V současné době se jich podle něj staví po světě 24 a připravuje se budování dalších 41 bloků.
Rekordmanem ve výstavbě atomových elektráren je v současné době Japonsko, které rozhodlo o výstavbě 12 bloků.
Dalšími megalomany jsou Indie a Čína. Ta si doposud osmdesát procent výroby elektřiny opatřuje spalováním uhlí, jen zlomek pochází z atomových zdrojů. Nyní má rozestavěné dva reaktory, naplánována je stavba dalších devíti a výhledově se uvažuje ještě o devatenácti.
Zřejmě nejkontroverznější program má v současné době Írán, kde se jeden reaktor staví, dva jsou naplánované a o dalších třech se uvažuje. Rozestavěný reaktor, na němž se původně měla podílet i česká firma ZVVZ Milevsko dodávkou vzduchotechnického zařízení, vyvolává silné obavy především ve Spojených státech. Důvodem jsou podezření, že bude Írán elektrárnu využívat k výrobě jaderného materiálu pro výrobu zbraní.
Milevské společnosti také byla z bezpečnostních důvodu účast na projektu zakázána speciálním zákonem před sedmi lety.
Rozvoj jádra v Evropě je však přece jen opatrný. Řada zemí sice upustila od striktního odmítání atomu, zároveň ale ani závazně nerozhodla o tom, že atomové elektrárny skutečně postaví.
"Jediný reaktor, který se v současné době staví v Evropské unii, je finský Oikiluoto," upozorňuje Jindřich Polanecký z Hnutí Duha.

Příliš drahé elektrárny

Finská elektrárna, která má stát 3,2 miliardy eur (zhruba 96 miliard korun), podle něj navíc profituje z velmi výhodného úvěru a exportní dotace. Německo-francouzské konsorcium dodavatelů dostalo od státem kontrolované banky Bayerische Landesbank a od francouzské vlády vysokou státní podporu, která je podle Hnutí Duha jedním z faktorů, proč se řada firem o jeho využití stále zajímá. Dotace státy poskytují většinou nepřímo - na výzkum, přebíráním pojistek či zárukami na poskytnuté úvěry.
I přesto jsou náklady na stavbu jaderných elektráren vysoké, a ty v konkurenci s plynovými či uhelnými zdroji propadají.
Ze studie americké univerzity Massachusetts Institute of Technology vyplývá, že provozní náklady nových jaderných zdrojů mohou díky lepším technologiím a konkurenci klesnout až o čtvrtinu, a přesto zůstanou uhelné a plynové elektrárny až o třetinu levnější.
V prostředí konkurence na trhu s energiemi, který se začal vytvářet teprve v posledních letech, je ekonomika významným faktorem v rozhodování firem. Například šéf americké energetické skupiny Dominion Thomas Capps nedávno v rozhovoru pro Reuters řekl, že i přes vládní podporu ve výši 6,1 miliardy dolarů, které se zavázala Bushova vláda v příštích deseti letech vynaložit na podporu jaderné energetiky, nevidí možnost výstavby nové elektrárny. "Ekonomicky to prostě nevychází," řekl.
"Každý zdroj má své výhody a nevýhody. Rozjezd s povolenkami CO2 a další zamýšlená ekologická opatření mluví cenově ve prospěch jádra," tvrdí mluvčí ČEZ Kříž.

Zastánci jádra: Francie a východ Evropy

V evropské pětadvacítce se proti jádru postavilo v minulosti přibližně pět zemí, které se rozhodly své atomové zdroje do budoucna opustit -Německo, Belgie, Švédsko, Itálie a Nizozemsko. V posledních měsících se však i z některých těchto zemí ozývají smířlivější slova. Například holandský ministr životního prostředí letos v únoru prohlásil, že Holandsko musí vyměnit tři uhelné elektrárny a jednou z variant musí být i jaderný zdroj. V lednu pak jedna z nynějších atomových elektráren v Nizozemsku dostala státní povolení prodloužit svůj provoz o 20 let, do roku 2033.
Švédsko zase nedávno povolilo své atomové elektrárně zvýšit výkon a Itálie se zapojila do projektu výstavby elektrárny ve Francii.
Další výstavbu atomových zdrojů už ohlásily Francie a Velká Británie, o prodloužení provozu své jaderné elektrárny rozhodlo nedávno Maďarsko. V nejbližších letech chce přijmout rozhodnutí, zda stavět, také Slovensko a Česko. Velký boom se pak očekává za hranicemi Unie směrem na východ. Staví se v Rumunsku a v Rusku, rozhodnutí začít stavět již padlo na Ukrajině a v Bulharsku.

GRAF

* Atomové elektrárny ve světě

Podíly jednotlivých druhů zdrojů na výrobě elektřiny v ČR

Rok 2004

jádro 31 %
plyn 3 %
voda 3 %
uhelné 63 %

Největší uživatelé jádra

Podíl jádra na výrobě elektřiny v zemi

Litva 80 %
Francie 78 %
Slovensko 57 %
Belgie 55 %
Švédsko 50 %
Ukrajina 46 %
Švýcarsko 40 %
Slovinsko 40 %
J. Korea 40 %
Bulharsko 38 %
Arménie 35 %
Maďarsko 33 %
Česká republika 31 %
Německo 28 %
Finsko 27 %
Japonsko 25 %
Španělsko 24 %
V. Británie 24 %
USA 20 %
Rusko 17 %
Svět 16 %
Kanada 12 %

TABULKA

Kde se staví nové jaderné elektrárny

Země Počet reaktorů Očekávané spuštění

Čína 2 2006
Tchaj-wan 2 2009,2010
Finsko 1 2009
Indie 8 2007,2008
Írán 1 2006
Japonsko 2 2006,2009
Pákistán 1 2011
Rumunsko 1 2007
Rusko 4 2008,2010

Foto popis| STŮJ, MRTVÁ ZÓNA. Výstražné znamení visí a ještě další desítky let bude viset na ostnatém plotu ohraničujícím třicetikilometrové pásmo okolo ukrajinské jaderné elektrárny Černobyl, která po nezdařeném experimentu před dvaceti lety zkolabovala.
Foto autor| FOTO: REUTERS

Paukrtová bude kandidovat za SOS
Mladá fronta DNES 
10.4.2006 | rubrika: Kraj Liberecký | strana: 1 | autor: (sol)

Liberec - Za Stranu pro otevřenou společnost (SOS) půjde do senátních voleb jablonecká senátorka Soňa Paukrtová. Před šesti lety přitom kandidovala za tehdejší Čtyřkoalici, za níž ji navrhla Unie svobody.
"Strana pro otevřenou společnost mě oslovila, a protože je mi její program blízký, jejich nabídku jsem přijala," uvedla senátorka. Ta sice prý bude kandidovat za SOS, zároveň ale za podpory KDU-ČSL. "Mám příslib, že proti mně v obvodu nepostaví jiného kandidáta," upřesnila Paukrtová. Podpořit by ji mělo také Sdružení nezávislých kandidátů.
Do voleb v obvodu 35 proti ní znovu půjde starosta Jablonce nad Nisou Jiří Čeřovský, kterého Paukrtová před šesti lety porazila.
Od roku 2004 je senátorka předsedkyní Klubu otevřené demokracie, který je v Senátu třetím nejsilnějším. Usiluje mimo jiné i o integraci a spojení malých stran.
A právě o to se snaží také SOS. Ta zvolila o víkendu na celorepublikové konferenci v Liberci svého nového předsedu.
Pokračování na straně D2

Senátorka Paukrtová bude kandidovat za SOS
Pokračování ze strany D1
Pavla Nováčka nahradil po osmi letech Pavel Rytíř, majitel softwarové společnosti v Hradci Králové.
Jako středopravicová strana má SOS kolem 120 členů a její organizace jsou v osmi krajích. V loňském roce se snažila dohodnout na společné kandidátce s několika dalšími strany, mimo jiné i se Stranou Zelených. Úsilí ale bylo neúspěšné, a tak SOS ani nekandiduje do parlamentních voleb. "Dva zástupce ale máme na druhých místech kandidátních listin Strany Zelených v Plzeňském a Jihočeském kraji," upozornil Rytíř.
Podle předsedy chce SOS prorazit hlavně v komunálních volbách. "Máme cíl obhájit umístění na několika větších radnicích, jako je Liberec, Hradec Králové či Olomouc," upozornil Rytíř. Strana ale nepůjde do voleb samostatně, ale vsadí na koalici. V Liberci se tak například spojí s Volbou pro město, Unií svobody, KDU-ČSL, s Cestou změny a s nezávislými a vystupovat budou pod jménem SOS pro Liberec.

Foto popis|

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - liberecký kraj

Klíč| Paukrtová Soňa; Senát

Vtipy, které mají nalákat k volbám
Mladá fronta DNES 
10.4.2006 | rubrika: Události a politika | strana: 2 | autor: JIŘÍ KUBÍK

Na webových stránkách www.helevol.cz budou předvolební komiksy. Jsou určeny hlavně mladým

Praha - Nezáživné televizní debaty či neustálé přetahování politiků o to, kdo z nich je lepší a horší, zřejmě nejsou pro mladé lidi tím pravým lákadlem, proč jít za necelé dva měsíce k parlamentním volbám. Přesto nakonec jejich hlasy mohou být pro výsledek rozhodující.
"A tak jsme si s kolegy řekli, že se pokusíme prvovoliče a vůbec lidi ve věku do pětadvaceti let přitáhnout k volbám tím, co je baví a co je teď hodně v módě - komiksem," říká Martin Kotas, produkční grafického studia Mowshe, které se před časem zapojilo do kampaně Trikem proti komunismu.
To, že mladí lidé nemají moc zájem jít k volbám, potvrdil nedávno i sociolog Jan Hartl, když v LN vysvětloval, že současná zvýšená podpora Strany zelených nemusí dlouho vydržet: "Mezi stoupenci této strany je mnoho mladých lidí a všechny výzkumy v Evropě ukazují, že mladý volič je nejméně disciplinovaný."
Grafici dali dohromady sedm karikaturistů včetně Štěpána Mareše, Marka Douši či Nenada Vitase, každý z nich nakreslil jeden tří- až čtyřobrázkový takzvaný strip.
Ty budou tento čtvrtek zveřejněny na webových stránkách s adresou www.helevol.cz (už jen název webových stránek má být dvojznačností zkratky "vol" pro mladé lidi chytlavý). "Princip je v tom, že každý komiks bude mít svou speciální stránku, kde budou moci návštěvníci webu napsat svůj vlastní text. Samozřejmě že vulgární a jiné nevhodné texty rovnou vyřadíme. Zároveň poběží hlasování čtenářů, který text jim připadá nejlepší. Paralelně s tím budou hlasovat i sami kreslíři. Průběžné výsledky hlasování nebudou na stránkách vidět, aby se lidé navzájem neovlivňovali. Nicméně v polovině května, tedy pár týdnů před volbami, výsledky veřejně vyhlásíme," popisuje pravidla Kotas.
Pro účastníky hry z toho sice nakonec žádná odměna nekouká ("Máme pro ně připravený jen speciální zájezd do volební místnosti," vtipkuje Kotas.), ale karikatury s vítěznými texty budou v závěrečné fázi předvolební kampaně vytištěny jako samolepky, které si budou moci lidé libovolně vylepovat.
Nápad s webovými stránkami a komiksy se zrodil u lidí sdružených kolem grafického studia Mowsche nedávno, když zjistili, jak úspěšná byla jejich loňská kampaň zaměřená proti sílící KSČM.
Tehdy přišli s akcí Trikem proti komunismu. "A jelikož jsme nezisková organizace a triček s různými symboly se prodalo opravdu hodně, a tudíž jsme měli zisk, tak jsme přemýšleli, jak ty peníze před volbami investovat. A nakonec se z toho zrodilo toto," vysvětluje Martin Kotas. "Jestli to přispěje k tomu, že mladí půjdou volit, budeme spokojení," dodává.

Foto popis| PROČ JÍT VOLIT, DĚDO? Kreslíř Nenad Vitas je jedním ze sedmi autorů, kteří pro grafické studio Mowsche bezplatně nakreslili předvolební komiksy. Text, který obrázky doprovází, budou moci návštěvníci webových stránek libovolně měnit. Z vítězných návrhů nakonec budou samolepky.
Foto autor| REPRO: MOWSCHE

Vtipy, které mají přitáhnout mladé lidi k volbám
Mladá fronta DNES 
10.4.2006 | rubrika: Události a politika | strana: 2 | autor: JIŘÍ KUBÍK

Na webových stránkách www.helevol.cz budou předvolební komiksy a lidé u nich budou moci dopisovat své "bubliny"

Praha - Nezáživné televizní debaty či neustálé přetahování politiků o to, kdo z nich je lepší a horší, zřejmě nejsou pro mladé lidi tím pravým lákadlem, proč jít za necelé dva měsíce k parlamentním volbám. Přesto nakonec jejich hlasy mohou být pro výsledek rozhodující.
"A tak jsme si s kolegy řekli, že se pokusíme prvovoliče a vůbec lidi ve věku do pětadvaceti let přitáhnout k volbám tím, co je baví a co je teď hodně v módě - komiksem," říká Martin Kotas, produkční grafického studia Mowshe, které se před časem zapojilo do kampaně Trikem proti komunismu.
To, že mladí lidé nemají moc zájem jít k volbám, potvrdil nedávno i sociolog Jan Hartl, když v LN vysvětloval, že současná zvýšená podpora Strany zelených nemusí dlouho vydržet: "Mezi stoupenci této strany je mnoho mladých lidí a všechny výzkumy v Evropě ukazují, že mladý volič je nejméně disciplinovaný." Grafici dali dohromady sedm karikaturistů včetně Štěpána Mareše, Marka Douši či Nenada Vitase, každý z nich nakreslil jeden tří- až čtyřobrázkový takzvaný strip.
Ty budou tento čtvrtek zveřejněny na webových stránkách s adresou www.helevol.cz (už jen název webových stránek má být dvojznačností zkratky "vol" pro mladé lidi chytlavý). "Princip je v tom, že každý komiks bude mít svou speciální stránku, kde budou moci návštěvníci webu napsat svůj vlastní text. Samozřejmě že vulgární a jiné nevhodné texty rovnou vyřadíme. Zároveň poběží hlasování čtenářů, který text jim připadá nejlepší. Paralelně s tím budou hlasovat i sami kreslíři. Průběžné výsledky hlasování nebudou na stránkách vidět, aby se lidé navzájem neovlivňovali. Nicméně v polovině května, tedy pár týdnů před volbami, výsledky veřejně vyhlásíme," popisuje připravená pravidla Martin Kotas.
Pro účastníky hry z toho sice nakonec žádná odměna nekouká ("Máme pro ně připravený jen speciální zájezd do volební místnosti," vtipkuje Kotas.), ale karikatury s vítěznými texty budou v závěrečné fázi předvolební kampaně vytištěny jako samolepky, které si budou moci lidé libovolně vylepovat.
Nápad s webovými stránkami a komiksy se zrodil u lidí sdružených kolem grafického studia Mowsche nedávno, když zjistili, jak úspěšná byla jejich loňská kampaň zaměřená proti sílící KSČM.
Tehdy přišli s akcí Trikem proti komunismu. "A jelikož jsme nezisková organizace a triček s různými symboly se prodalo opravdu hodně, a tudíž jsme měli zisk, tak jsme přemýšleli, jak ty peníze před volbami investovat. A nakonec se z toho zrodilo toto," vysvětluje Martin Kotas. "Jestli to přispěje k tomu, že mladí půjdou volit, budeme spokojení," dodává.

Foto popis| PROČ JÍT VOLIT, DĚDO? Kreslíř Nenad Vitas je jedním ze sedmi autorů, kteří pro grafické studio Mowsche bezplatně nakreslili předvolební komiksy. Text, který obrázky doprovází, budou moci návštěvníci webových stránek libovolně měnit. Z vítězných návrhů nakonec budou samolepky.
Foto autor| REPRO: MOWSCHE

Vydání| Tato zpráva vyšla v prvním vydání

Na vysněnou školu mě nevzali
Mladá fronta DNES 
10.4.2006 | rubrika: Z domova | strana: 4 | autor: JANA BLAŽKOVÁ

8 TÝDNŮ DO VOLEB. MF DNES přináší třetí část desetidílného seriálu o hlavních předvolebních tématech. Každý týden se vždy jeden člen poroty MF DNES sestavené z "obyčejných" lidí svěří se svým problémem a politici mu nabídnou svá řešení. Dnes: školství.

Školství
Co nás čeká po volbách

Míst na vysokých školách každý rok o pár tisíc přibude. Jenže to pořád nestačí: každý třetí zájemce o univerzitní diplom v "přijímačkové" loterii neuspěje. Studovat vysněný obor kvůli tomu nemůže ani šestadvacetiletý Štěpán Kareš z Prahy. Přečtěte si, jaké řešení pro něj mají lídři pěti politických stran, které mají šanci uspět ve volbách. Na příbězích "obyčejných" lidí přibližuje seriál MF DNES hlavní témata voleb. Dnes je to školství.

Praha - Tolik sil jako loni do toho tentokrát nedává. Šestadvacetiletý Štěpán Kareš už přestal věřit, že se na vysněnou vysokou školu v Česku dostane. Loni narazil: přestože se pečlivě připravoval a o studium psychologie, kam se hlásil, má mimořádný zájem, na univerzitě pro něj nezbylo místo.
"Jsem z toho otrávený. Opravdu jsem věřil, že se dostanu, protože jsem pro to udělal maximum. Letos už se tolik neučím, nevěřím, že to má cenu," vysvětluje Štěpán Kareš.
Na uzavřenost českého školského systému, kdy děti a mladí lidé často nemohou studovat, co chtějí, protože je na žádaných školách málo míst, ve svém životě narazil už podruhé. Ve svých patnácti letech neprošel sítem přijímaček na gymnázium a nezbylo mu než vzít zavděk střední průmyslovou školou. "Tehdy to ovšem byla moje vina. Na základní škole jsem měl jiné zájmy, nevzali mě právem. Na tu průmyslovku si přitom nemůžu stěžovat, byli tam dobří učitelé. Teď je to něco jiného," říká.
Po maturitě nastoupil do stavební firmy, kde je zaměstnaný v marketingu. Celé roky, kdy už pracoval, svědomitě zvažoval, který obor ho doopravdy zajímá. Nakonec se rozhodl pro psychologii.
"Zjistil jsem, že to opravdu chci dělat. Baví mě práce s lidmi, chtěl jsem si jednou otevřít vlastní ordinaci," podotýká. K přijímačkám se připravoval celý rok. Studoval odbornou literaturu, oprašoval i středoškolské znalosti ze základů společenských věd, ze kterých se u přijímaček také píše test. Přihlásil se na univerzity v Praze a Brně.
"Pak přišly přijímačky. Strašně mě zaskočilo, jak málo času na testy bylo. Člověk nad těmi otázkami vůbec nesmí uvažovat a musí jen popaměti zaškrtávat látku, kterou se předtím našprtal zpaměti. Takhle přece vůbec nemohou zjistit, kdo z uchazečů umí přemýšlet a dobrat se ke správnému řešení. Asi chtějí jen chodící encyklopedie," míní.
I když měl pocit, že u zkoušek obstál, nedostal se kvůli příliš velkému počtu zájemců ani na jednu ze škol. Brali jen každého dvacátého uchazeče. Proč je na žádaných školách tak málo míst, Štěpán Kareš nechápe. Zvlášť když slýchá výzvy politiků, aby se lidé snažili dosáhnout co nejvyššího vzdělání. "Myslím, že by to síto nemělo být tak přísné. Smysluplnější by bylo přijmout více uchazečů a z nich vybrat ty, kteří mají pro studium předpoklady, až v průběhu prvního ročníku studia. Kapacity míst na žádaných oborech by se mohly rozšířit třeba na úkor technik, o které je menší zájem," podotýká. Pokud by to k rozšíření počtu míst na školách pomohlo, byl by ochotný platit i školné. "Nemělo by ale přesáhnout 700 korun měsíčně. A u dětí ze sociálně slabých rodin by se musely zajistit podpory," říká.

Která politická strana nabízí ve školství nejlepší řešení? Hlasujte na zpravy.idnes.cz

***

Petra Buzková, ministryně školství za ČSSD

"Štěpán Kareš si vybral jeden z nejatraktivnějších oborů, proto není úplně překvapivé, že dosud nebyl úspěšný. Taková situace ovšem není pouze v České republice. Žádná z prestižních zahraničních univerzit nemůže uspokojit všechny zájemce. Samozřejmě, že nejspravedlivější by bylo, aby vysoké školy přijímaly všechny uchazeče. Ale už teď se dá říci, že na vysoké školy nastupuje 42 procent poprvé zapsaných studentů z příslušného maturitního ročníku. Do roku 2010 předpokládáme další nárůst těchto nově přijatých zhruba o 13 procent."

Walter Bartoš, stínový ministr školství za ODS

"Že musí být více míst na školách, říkám už osm let. Máme program, který každému umožní dostat se na školu, kam se hlásí. Chceme kvůli tomu dostat do školství víc peněz. Jednak navýšíme rozpočet a jednak zavedeme školné. Studenti budou mít na výběr: buďto budou chtít platit hned, nebo to uhradí po skončení studia, až budou mít práci a alespoň průměrný plat. Bude tam limit - školné nepřekročí 10 tisíc korun za rok. Také zavedeme sociální stipendia pro děti z chudších rodin a studijní spoření s podporou státu na principu stavebního spoření."

Michaela Šojdrová, poslankyně KDU-ČSL

"Psychologie patří k nejžádanějším oborům. Panu Karešovi bych proto poradila, aby to zkusil s nějakým příbuzným oborem, kde je zájemců méně. Slibovat, že jednou se každý dostane na školu, kterou chce, je nereálné. My chceme prosadit alespoň rozšíření nabídky bakalářského oboru humanitních studií, který jistý základ znalostí psychologie absolventům dává. Nebráníme se ani zavedení školného právě kvůli tomu, aby bylo míst více. A když to přece nevyjde, jsou tu placené kurzy celoživotního vzdělávání, které potřebné vzdělání rovněž poskytnou."

David Bartůšek, odborný mluvčí Strany zelených

"Zasadíme se o to, aby se rozšířil počet míst na gymnáziích i na vysokých školách. Se zavedením školného nepočítáme, protože problém financování vysokých škol neřeší, ale naopak by mohlo ztížit přístup ke vzdělání pro studenty z rodin s nižšími příjmy. Počítáme s navýšením finančních prostředků do školství ze státního rozpočtu. České školství je dlouhodobě podfinancované. Pokud studenti budou moci vystudovat obor, pro který se sami vědomě rozhodli, budou mít motivaci toto vzdělání uplatnit v praxi a nebudou plnit úřady práce."

Milan Bičík, odborný mluvčí KSČM

"Nejprve ke gymnáziím: proti zvyšování počtu míst na gymnáziích nic nenamítáme. Trváme však na zachování vysoké úrovně studia a potřebného počtu míst na středních odborných školách a učilištích pro žáky, kteří nemají ambice dále studovat. Požadavek na zachování kvality vzdělání se týká i vysokých škol. Vzhledem k současné demografické situaci a skutečnosti, že se kapacita prvních ročníků již pohybuje kolem 80 tisíc, pokládáme za důležitější zkvalitňování podmínek pro činnost vysokých škol než další zvyšování počtu míst."

Foto popis| PROČ NEMOHU STUDOVAT? Štěpán Kareš by se rád věnoval psychologii. Univerzity ho však kvůli velkému počtu zájemců odmítají.
Foto autor| FOTO: MAFA - MICHAL ŠULA

Klíč| Státní rozpočet; Šojdrová Michaela; KDU

Studovat, co je libo, to bez školného nepůjde
Mladá fronta DNES 
10.4.2006 | rubrika: Z domova | strana: 4 | autor: JANA BLAŽKOVÁ

Analýza

Praha - Lidé to vidí jednoznačně: možnost studovat vysokou školu, kterou si vybere, by měl mít úplně každý. Podle nejnovějšího šetření sociologického ústavu zastávají tento názor bezmála dvě třetiny lidí.
Jenže v Česku si o takovém uspořádání můžeme zatím nechat jen zdát. Vysoké školy zájemce o studium kvůli nedostatku míst stále odmítají. Tak třeba loni o přijetí na univerzity usilovalo 130 900 zájemců. Do prvních ročníků však mohlo nastoupit jen 80 tisíc z nich.
Politici mají před volbami pro občany špatnou zprávu. Komunisty problém zjevně netrápí: ve svém programu píší, že míst na školách už je prý dost. Sociální demokraté chtějí zvyšovat kapacity škol už jen trochu - tak, aby v univerzitním studiu pravidelně pokračovala zhruba polovina devatenáctiletých.
Že jednou nastane doba, kdy bude moci každý studovat, co chce, slibují jen dvě strany: ODS a zelení. Háček je v tom, že k ideálnímu stavu hodlají dospět různými cestami, které se navzájem vylučují.
Občanští demokraté počítají s tím, že se místa na školách podaří výrazně navýšit díky zavedení školného, které by studenti spláceli až ve chvíli, kdy by začali pracovat a pobírali alespoň průměrný plat.
Zelení školné rezolutně odmítají. Lidovci proti němu pro změnu nic nemají, jenže zase říkají, že to, aby jednou každý studoval to, co chce, není reálné. To proto, že by o studenty přišly všechny technické školy, o které nebývá zájem. A přitom právě techniky potřebuje hospodářství.
Šestadvacetiletý Štěpán Kareš považuje tento postoj za nesmysl a na techniku se rozhodně hlásit nechystá. "Stát přece nemůže nikoho nutit studovat, co nechce," diví se návrhu stejně jako dvě třetiny z více než tisícovky lidí, které v průzkumu oslovil sociologický ústav.
Téměř polovině dotázaných (konkrétně 49 procentům) je také - na rozdíl od většiny politiků - jasná další věc: bez zavedení školného skutečně dál univerzity nafukovat nelze, protože stát na to nemá peníze. Univerzity se přitom shodují, že i školné ve výši několika set korun měsíčně by umožnilo otevřít více míst.

***

Lidé o školném
Kdo by měl mít možnost studovat vysokou školu?

14 procent - Všichni, kdo mají zájem, ale je nutné, aby se kvůli tomu ušetřilo v jiných oblastech.
27 procent - Jen ti nejlepší, zaplatí to stát.
27 procent - Kdo chce, ale musí platit školné s možností vzít si půjčku.
22 procent - Kdo chce, ale musí po absolvování školy studium zpětně splácet.
10 procent - Nemám na to názor.

Zdroj: Průzkum Sociologického ústavu Akademie věd

Záplavy v Německu trhají rekordy
Mladá fronta DNES 
10.4.2006 | rubrika: Ze světa | strana: 10 | autor: (ČTK, zah)

Berlín - Severní Německo zažívá druhou stoletou vodu během čtyř let. Hladina Labe včera dosáhla ve spolkové zemi MeklenburskoPřední Pomořansko 6,73 metru, což je nejvíc od doby, kdy se před 110 lety začalo s měřením.
Vdolnosaském Hitzackeru stagnovala voda na hodnotě 7,63 metru. To o třináct centimetrů přesahuje hladinu stoletých záplav z roku 2002. "Povodeň nabyla mimořádných rozměrů," prohlásila včera kancléřka Angela Merkelová při návštěvě v Hitzackeru. Doprovázel ji dolnosaský premiér ChristianWulff.
Město, jehož stará část je už od pátku pod vodou, očekává, že do pondělka stoupne hladina na kulminačních 7,65 metru. Městu vypomáhá na 4000 vojáků, požárníků a dalších pomocníků, kteří zajišťují hráze pytli s pískem.
Ve Šlesvicku-Holštýnsku na severu země dosáhla hladina Labe, jež tam má obvyklou hloubku pět metrů, výšky 9,10 metru. V Sasku-Anhaltsku se situace uklidňuje, stav nouze platí už jen v okrese Stendal.
Bývalý ministr životního prostředí Jürgen Trittin ze strany Zelených včera zdůraznil, že úřady po roce 2002 nevěnovaly dostatečnou pozornost tomu, aby novostavby v ohrožených oblastech splňovaly všechny parametry protipovodňové ochrany.

Co nejvíc trápí lidi v kraji? Doprava
Mladá fronta DNES 
8.4.2006 | rubrika: Střední Čechy | strana: 1 | autor: MARCELA JURKOVÁ

Vyplynulo to z televizní diskuse občanů s volebními lídry

Kladno - Nedostatek pracovních míst, velká korupce úředníků, přetíženost a špatný stav silnic v kraji jsou největšími problémy, které trápí Středočechy. Prokázal to bleskový průzkum agentury STEM pro Českou televizi. Právě tím, co obyvatele středních Čech nejvíce pálí, se zabýval čtvrteční diskusní pořad Otázky Václava Moravce speciál. Na přímý přenos s pěticí středočeských lídrů se sjely dvě stovky lidí z celého kraje.
"Stav silnic v kraji a zdejší hustota je katastrofální. Jeli jsme z Kolína do Kladna dvě hodiny a musím říct, že to bylo strašné," netajil se vlastní zkušeností jeden z diváků Zdeněk Kotouš. Právě to by měli politici podle něj co nejdříve změnit.
Středočeští lídři politických stran potvrzují, že o problému s dopravou v kraji vědí. Jejich názory na to, kdo za špatný stav silnic může a jak jej řešit, se ale rozcházejí.
"Středočeské silnice jsou tankodromy, ale nemusely by být. Zástupci kraje totiž čerpají jen čtyřiašedesát procent peněz, které dostanou od státu," tvrdil sociálnědemokratický ministr průmyslu a obchodu Milan Urban. Za viníka kraj označila i komunistická jednička kandidátky Stanislav Grospič. Také on poukázal na to, že nečerpá dostatek peněz z fondu dopravní infrastruktury, a přišel tak o 750 milionů korun.
Náměstek hejtmana Karel Vyšehradský všechna obvinění razantně odmítá. "Ministr Urban měl velmi neaktuální informace, a to ze září loňského roku. Do konce roku 2005 jsme totiž stihli investovat více než devadesát procent získaných peněz," řekl. Slova komunistického lídra dokonce označil za nesmysl.
Kdy a jak se silnice v kraji zlepší, nebyl nikdo z politiků schopen ani naznačit. Poslanec ODS Vlastimil Tlustý tvrdí, že kraj začal čerpat na infrastrukturu z peněz Evropské unie.
Pokračování na str. B3

Pokračování ze str. B1
Také lidovecká poslankyně Vlasta Parkanová se zástupců kraje zastala. "Středočeský kraj je na třetím místě v objemu prostředků na výstavbu a rozvoj dopravní infrastruktury. Tady problém nevidím," uvedla v televizním pořadu.
Náměstek hejtmana Vyšehradský dokonce potvrdil, že kraj zvažuje možnost přijetí úvěru, s jehož pomocí by mohla stavba a oprava silnic pokračovat rychleji.
"Každoročně dáváme do dopravy z krajského rozpočtu víc a víc peněz a stále to nestačí," dodal Vyšehradský. Stav středočeských silnic nebylo jediné téma, k němuž se lídři politických stran vyjadřovali. Kraj je vzhledem k působení mladoboleslavské Škodovky a kolínské TPCA silně svázán s automobilovým průmyslem. Někteří politici a nezávislí ekonomové se domnívají, že příliš velká orientace na automobilový průmysl by se obyvatelům kraje nemusela vyplatit. "Raději bychom podpořili malé a střední podnikatele," nechala se slyšet jednička na kandidátce Strany zelených Olga Zubová. Podobně reagoval i poslanec Tlustý a Parkanová. Naopak lídr sociálních demokratů Milan Urban řekl, že strach z krize automobilového průmyslu nemá.
V současné době by k volbám přišlo 51 procent Středočechů, dalších 28 procent obyvatele kraje s účastí ještě váhá. Ti, kteří by k volebním urnám dorazili, nejčastěji preferují ODS (25%), následuje ČSSD (19%), KSČM (15%), Strana zelených (11,5%) a KDU-ČSL (4%).

* Největší problémy
M. Urban (ČSSD): doprava, zdravotnictví, nezaměstnanost
V. Tlustý (ODS): kriminalita a doprava (bohatší část kraje), nezaměstnanost a malé výdělky (chudší část)
V. Parkanová (KDU-ČSL): doprava, zdravotnictví, justice
S. Grospič (KSČM): nezaměstnanost, zdravotnictví, doprava
O. Zubová (Strana zelených): doprava, korupce, nezaměstnanost

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - střední čechy (střed)

Klíč| krajské volby; Parkanová Vlasta; KDU

Volební lídři v hlavních rolích
Mladá fronta DNES 
8.4.2006 | rubrika: Střední Čechy | strana: 3 | autor: MARCELA JURKOVÁ

REPORTÁŽ. Do Středočeského divadla v Kladně se sjeli lidé z celých středních Čech, aby se zúčastnili televizního pořadu Otázky Václava Moravce speciál. S volebními lídry diskutovali o problémech kraje

Kladno - Před Středočeským divadlem v Kladně je mimořádně rušno. Domácí herci, technici i obchodníci musí vyklidit už v poledne svou scénu a přenechávají prostory televizním technikům s přenosovými vozy a bezpečnostní agentuře. Je čtvrtek večer a chystá se pořad Otázky Václava Moravce speciál. Diskusní pořad s pěticí středočeských politiků přilákal do Kladna přes dvě stě lidí z celého kraje. Něco podobného kladenské divadlo ještě nezažilo.

Do divadla bezpečnostními rámy

První zájemci, kteří si pořad nechtějí nechat ujít, stojí před vchodem divadla už tři hodiny před otevřením. Nechybí mezi nimi známý protikomunistický aktivista Petr Cibulka ve žlutém saku. "Někteří lídři cestují společně s tímto pořadem," říká později s úsměvem moderátor Václav Moravec. V hloučku před divadlem trpělivě přešlapuje i kladenský primátor Dan Jiránek či šéf středočeských sociálních demokratů Richard Dolejš. Milenecký pár, který kolem nich prochází, ale ani jeden z nich nezajímá. "V divadle mám vlastní lóži, ale stejně mi to není nic platné. Dostat se dovnitř jinak než hlavním vchodem bylo skutečně nemožné," stýská si primátor.
Několikahodinové čekání není jediné, co musí diváci skousnout. Do sálu se dostanou pouze přes bezpečnostní rámy a velmi přísnou prohlídku.
"Myslím si, že je to až zbytečné. To jsem zažil pouze jednou, když jsem se chtěl dostat do parlamentu," netají se nespokojeností Karel Lugmajer, který přijel podpořit komunistického lídra Stanislava Grospiče až ze Sadské na Nymbursku. Zástupci České televize ale argumentují, že opatření jsou nezbytná. "Při minulých pořadech jsme našli u lidí nože či pepřové spreje. Chtěli jsme skutečně mít jistotu bezpečí," vysvětluje dramaturg pořadu Aleš Poledne. Po Středočeších zůstávají na odkládacím stolku pouze sušenky, buráky a malé lahve s vodou.

Místo bufetu hlídají sedadla

Pětačtyřicet minut po otevření divadelního vchodu je hlediště zcela zaplněné. Další místa u plazmových televizí, která jsou mimo sál, zůstávají prázdná, stejně jako zdejší bufet. Lidé svá sedadla v sále nemíní opustit, aby jim je někdo nezasedl. "To jsem nečekal. I když jsme měli zákaz prodávat alkohol, stejně jsem myslel, že na limonádu někdo přijde," stěžuje si nájemce bufetu Jiří Landa. Připravené kafe nakonec krátce po půl jedenácté večer vyleje. Letáky s premiérem Paroubkem, které jako pečlivý straník Landa rozložil na jeden stůl, zůstávají bez povšimnutí. To potěší ředitelku divadla Blanku Bendlovou. "Je to nehoráznost. Já bych si na takové akci propagovat jakoukoli stranu nikdy nedovolila," zlobí se.
Moderátor Václav Moravec se na jevišti objevuje přesně hodinu před začátkem přímého přenosu. Na scénu přichází jeden politik za druhým. Nejprve lídr Strany zelených Olga Zubová, po ní lidovecká poslankyně Vlasta Parkanová, následovaná komunistickým poslancem Stanislavem Grospičem, poslancem ODS Vlastimilem Tlustým a nakonec sociálnědemokratickým ministrem Milanem Urbanem. Potlesk v sále pro jednotlivé kandidáty dává jasně najevo, že hlavní souboj mezi sebou svedou příznivci ODS a ČSSD. Pískot v sále se ozývá už po několik minutách, kdy jeden z diváků nazve hosty bandou lumpů a tunelářů. V hlavním vysílání se už k němu mikrofon nedostane.
Probírají se problémy kraje, doprava, korupce i odsouzení kladenského exprimátora Milana Volfa.
"Usmíváš se, Stando, a to je dobré. Opravdu dobré," utěšuje před začátkem přímého přenosu Stanislava Grospiče starší žena. Naslouchá jí s úlevou. Zdá se, že nervozita nepanuje pouze u politického nováčka Olgy Zubové, ale i u ostřílených politických matadorů. "Potvrdili mi v zákulisí, že i oni mají trému, tak jsem byla ráda, že v tom nejsem sama," říká Zubová. V sále jí drží palce manžel.

Lžete, pane ministře

V momentě, kdy se ozve znělka pořadu, sál utichá a třičtvrtě hodiny bedlivě sleduje diskusi mezi moderátorem a jeho hosty. Úsměv na tváři u většiny vzbudí medailonek zpravodajky České televize Heleny Šindlerové, která vyprávění o kraji propojila šoty z oblíbené české komedie Vesničko má, středisková. "To je perfektní," nese se kdesi v sále.
Do varu se publikum dostává opět v době, kdy je na něm, aby pokládalo otázky. První se k mikrofonu dostává člověk z Říčan. "Narozdíl od většiny míst v republice máme u nás vysokou porodnost. To ale způsobuje, že se děti nemají kde učit. Pomůžete nám?" ptá se mladý muž.
Ministr Urban okamžitě slibuje: "Když nás zvolíte, nová škola bude." Pomoc nabízejí i ostatní zástupci stran. "Myslím, že v tomto případě by se měla udělat výjimka," říká s pokyvováním hlavy Vlasta Parkanová.
Další dotaz přivede ministra Urbana do choulostivé situace. Senátor ODS Jiří Oberfalzer se ptá, zda na besedě v Kutné Hoře skutečně řekl, že sociální demokracií slibované stošededátitisícikorunové porodné je jen předvolební šou. Urban to rázně popírá, ale o slovo se hlásí Olga Zubová. "Pan ministr doslova řekl, že se jedná o předvolební folklor," usvědčuje mladá politička ministra ze lži a sklízí hlasité ovace. U mnoha přítomných tak získává sympatie.
"Překvapilo mne, že zástupkyně Strany zelených napadla ministra Urbana. Nečekal jsem, že se zachová tak otevřeně," chválí ji po přenosu Jan Šepl. "Na té besedě jsem byla. Kdybych se neozvala, jak bych to studentům vysvětlila," vysvětluje později Zubová.
Krátce před půl jedenáctou oznamuje moderátor výsledky hlasování televizních diváků. Ze třinácti tisíc poslaných hlasů jich padesát procent dostal Vlastimil Tlustý. "Doufejme, že to těm lidem vydrží až do třetího června, kdy jsou skutečné volby," netají se spokojeností manažer středočeské ODS Jiří Křivánek.

Nejvíce se líbil moderátor

Divadlo se zavírá. Uvaděčky kontrolují všechny záchody, aby někoho nezamkly, z ramínek v provizorní šatně mizí poslední svršky. "Já jsem šťastná. Moderátor Moravec se mi moc líbí, je takovej přirozenej a lidskej. Moc se mi to líbilo, moc, moc, moc," rozplývá se těsně před odchodem Milada Maříková z Kladna.
Než se rozplynou poslední hloučky diváků, zbývá do čtvrteční půlnoci už jen necelá hodinka. Dobrou noc.

"Někteří lídři cestují společně s tímto pořadem."
Václav Moravec

Foto popis| NA JEVIŠTI. Volební lídři pěti stran přijeli do Kladna diskutovat s moderátorem Václavem Moravcem i obyvateli kraje a novináři.
Foto autor| FOTO: MAFA - RADEK CIHLA

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - střední čechy (střed)

Klíč| krajské volby;Parkanová Vlasta; KDU

Zelení by mohli pročistit českou politiku
Hospodářské noviny 
10.4.2006 | rubrika: Názory | strana: 9 | autor: Jiří Pehe

Kritici Strany zelených varují, že jde jen o nesourodý slepenec připomínající Občanské fórum. Tím, že se do nejvyšších pater české politiky vrací tak nevyhraněný subjekt, hrozí návrat do minulosti. Navíc prý existuje velká pravděpodobnost, že se taková strana brzo rozpadne.

Nervozita vpravo vlevo

Podle některých je SZ extrémně levicový subjekt, zatímco jiní tvrdí, že čeští zelení jsou naopak neobvykle liberální. Pro mnoho dalších je SZ jen uskupením ekologických fundamentalistů, kterému nemá ani smysl dávat obvyklé nálepky. Čeští komunisté dokonce uspořádali na téma zelených seminář a došli k závěru, že se kvůli této straně budou konat předčasné volby, protože vláda za jejich účasti nemůže přežít celé volební období.
Zelení prostě vzbuzují u svých politických soupeřů nervozitu. Část těchto obav může skutečně pramenit z určité nečitelnosti této strany. Poněkud nepovšimnut ale zůstává jiný zdroj obav: SZ by byla první neparlamentní stranou od poloviny 90. let, která by pronikla do uzavřeného klubu pěti stran, které ovládají českou parlamentní i vládní politiku. (Unie svobody, která vznikla v roce 1998, nebyla novým, >nesystémovým< prvkem, protože vznikla odštěpením od občanských demokratů.)

Zelení jako Čistí

Cizorodost zelených ve vztahu k existujícímu systému může mít mnoho dopadů. Současný systém zplodil notnou dávku klientelismu a korupce. Někteří politologové opakovaně upozorňují, že české strany fungují spíše jako firmy s ekonomickými zájmy než jako skutečné politické subjekty. Navíc jako firmy, které spolu někdy soutěží, ale často se za scénou propojují s pomocí kartelových dohod.
Napříč spektrem se navíc čas od času formují účelová politická bratrstva. Například v kauzách Investiční a Poštovní banky, nákupu bojových letounů Gripen, Konsolidační agentury či obhajoby zájmů soukromých televizí tak najdeme ta nejnepravděpodobnější spojenectví politiků z různých stran.
Formování takových bratrstev je možné hlavně proto, že v uzavřeném a neměnícím se prostředí sněmovní politiky zná každý každého. Strany si sice navzájem vidí do karet, ale v zásadních věcech se často řídí heslem >ruka ruku myje<. Do této hry byla už dávno zatažena i komunistická strana.
Toto vše je, jak ukazují průzkumy veřejného mínění, jedním ze zdrojů opakovaně vyjadřované nedůvěry občanů v politiku. Zelení by v takovém prostředí působili jako nesystémový faktor, který by už svou přítomností ve sněmovně či vládě mnohé zákulisní vazby narušoval, či přímo rozbíjel.
Od bývalého vedení SZ sice slyšíme, že něco podobného od bursíkovské SZ nelze očekávat, ale skutečností je, že pro současný systém je hrozbou už samotná nepředvídatelnost SZ ve sněmovní či vládní politice.

Rudé nebezpečí zmizelo?

Jeden přínos zelených se projevuje už nyní. Jakmile se začali jevit jako téměř jistý kandidát na vstup do parlamentu, ustalo divadelní představení na téma >buď bude pravicová koalice ODS a lidovců, anebo nám hrozí rudé nebezpečí<. Tento mobilizační étos uměle polarizoval českou předvolební politiku do naprostých extrémů.
ODS si dokonce nechala vyrobit předvolební agitky, v nichž hrozí vládou KSČSSD. Někteří komentátoři si udělali byznys ze strašení omezováním občanských svobod a médií po volbách, pokud by měla mít ČSSD s KSČM většinu.
Čerstvý vítr v podobě reálných šancí zelených vstoupit do nejvyšší politiky tuto mobilizační šarádu odfoukl jako domeček z karet a analytici se začínají věnovat více stranickým programům.
Mnohem jasněji tak vychází na světlo neuvěřitelná míra populismu některých stran. Zjišťujeme například, že v Česku máme ve skutečnosti dvě velké sociálně demokratické strany, protože některé sociální výdaje slibované ODS stavějí tuto stranu téměř nalevo od ČSSD. Volání zelených po vyšší kvalitě života zase nemilosrdně vyjevuje neschopnost ČSSD využít dobrých hospodářských výsledků k tomu, aby potřebnými reformami oslovila rostoucí střední třídy.

Bude normální vláda

Případný vstup SZ do sněmovny též znamená, že v závislosti na volebních výsledcích ODS a ČSSD bude mít Česká republika po volbách nejspíš normální většinovou vládu, v níž bude SZ v koalici buď s ODS a lidovci, nebo s ČSSD a lidovci. Obě varianty jsou lepší než velká koalice či menšinová vláda ČSSD s podporou KSČM. Anebo jinak: je lepší, když se o velké koalici či menšinové vládě ČSSD mluví jako o nejposlednějších možnostech, a nikoliv poněkud rezignovaně jako o nevyhnutelnostech.
V každém případě je už teď jasné, že i kdyby SZ zůstala ve sněmovně jen jedno volební období, nebo i kdyby se vláda, v níž by byla přítomna, rozpadla, na zabetonovaný český politický systém to může mít především pozitivní dopady.

"Strany si vidí do karet, ale často se řídí heslem >ruka ruku myje<. Zelení, protože jsou noví, to mohou změnit."

Foto popis| Může tolik vzývanou změnu do české politiky přinést Martin Bursík, který se v ní pohybuje víceméně už sedmnáctý rok?
Foto autor| FOTO: HN - ZUZANA ŠMAJLEPROVÁ

O autorovi| Jiří Pehe, Autor, politolog, je ředitelem New York University v Praze

Češi vsadili na volby už 7 milionů
Lidové noviny 
10.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: mk

PRAHA S blížícími se parlamentními volbami začali lidé sázet na jejich výsledky. Vsadily si již desítky tisíc lidí dohromady asi za sedm milionů korun. Tato čísla ale ještě porostou, protože čeští sázkaři neradi sází dlouhou dobu dopředu a mají ve zvyku tipovat až na poslední chvíli. Rádi se také nechávají vést předvolebními průzkumy a odhady v tisku.
Většina sázkařů raději sází na jistotu. Věří favorizované ODS a také tomu, že premiérem se po volbách stane předseda občanských demokratů Mirek Topolánek. Překvapivým trhákem se ale zejména v Praze stala Strana zelených, na jejíž postup do Poslanecké sněmovny lidé sází desítky tisíc korun.

Na koho si vsadit
Lidové noviny 
10.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: JAROSLAV PLESL

SLOUPEK LN

Ministr spravedlnosti Pavel Němec by si rád vsadil na volební úspěch své strany, ale má smůlu. Sázkové kanceláře se ani neobtěžovaly vypsat na jeho stranu kurs.
Eventuální sázkou na Unii svobody by její předseda určitě přišel o peníze. Chce-li vydělat, měl by sázet spíš na své konkurenty.
Nejzajímavější sázky se týkají Strany zelených. Například Fortuna nechává sázkaře tipovat, zda ve volbách dopadnou lépe zelení, či lidovci. Kurs je 2,38 na lidovce, 1,45 na zelené. Že by nakonec KDU-ČSL získala ve volbách méně hlasů než Strana zelených, přitom není pravděpodobné.
Zajímavý kurs je i u sázky na to, zda se zelení vůbec dostanou do sněmovny, neboli zda získají aspoň pět procent hlasů. Ano -1,25, ne - 3,2. To je kurs, o němž stojí za to přemýšlet.
Lze si ovšem vsadit i na volební účast. Přijde-li k volbám víc než 60 procent lidí, což je vzhledem k dramatické předvolební situaci pravděpodobné, zhodnotí se sázka v poměru 1:3.
Škoda jen, že sázkové kanceláře zatím ignorují důchodce Vladimíra Železného. Jejich strana může v závěru kampaně překvapit a vysoký kurs by pak přinesl pěkný výnos.
Na Unii svobody se už nic vydělat nedá. Ostatně i proto strana v politice za pár týdnů skončí.

Češi vsadili už 7 milionů kvůli volbám
Lidové noviny 
10.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: mk

PRAHA S blížícími se parlamentními volbami začali lidé sázet na jejich výsledky. Vsadily si již desítky tisíc lidí dohromady asi za sedm milionů korun. Tato čísla ale ještě porostou, protože čeští sázkaři neradi sází dlouhou dobu dopředu a mají ve zvyku tipovat až na poslední chvíli. Rádi se také nechávají vést předvolebními průzkumy a odhady v tisku.
Většina sázkařů raději sází na jistotu. Věří favorizované ODS a také tomu, že premiérem se po volbách stane předseda občanských demokratů Mirek Topolánek. Překvapivým trhákem se ale zejména v Praze stala Strana zelených, na jejíž postup do Poslanecké sněmovny lidé sází desítky tisíc korun.

Více čtěte na straně 15

Vydání| Tato zpráva vyšla v prvním vydání

Regionální mutace| Lidové noviny - Brno

Kapři slíbili vypustit rybník
Lidové noviny 
10.4.2006 | rubrika: Domov | strana: 6 | autor: PETR HONZEJK

Korupce - Politici nedokázali důvěryhodně odpovídat u kauz spojených s jejich stranou

komu dát hlas? seriál veřejných debat se špičkami české politiky

První ze série debat Agory CE a LN byla věnována korupci. Politici, kteří se debaty účastnili, se osobně k problému příliš neznali.

PRAHA "To je velmi obecná a sugestivní otázka," odvětil místopředseda ODS Ivan Langer na dotaz, zda se cítí být součástí problému zvaného korupce. A vysloužil si smích publika. Jeho reakce mohla klidně sloužit jako metafora celé debaty. Politici s ustaranými výrazy lamentovali nad ohromnou mírou korupce, která v Česku panuje. Ovšem ve chvíli, kdy došla řeč na jejich spolustraníky, nebo nedej bože na ně samé, začali se tvářit, jako by nevěděli, o čem je řeč.
Lidovecký poslanec Pavel Severa do krve hájil svého stranického kolegu, ministra dopravy Milana Šimonovského, jehož podřízení byli nedávno obviněni z korupce. "Vždy jde jen o individuální selhání. Když jste šéfem úřadu, který má několik set lidí, tak se tam vždycky několik černých ovcí najde," prohlašoval Severa.
Místopředseda ODS Ivan Langer se zase snažil odmanévrovat zájem publika o případ bývalého kladenského primátora Milana Volfa, který byl odsouzen za podivné přidělení dotace kladenskému hokejovému klubu. "Vždyť nebyl odsouzen za korupci," snažil se Langer tvářit, že nechápe souvislost.
Když mu moderátoři Barbora Kroužková a Martin Veselovský za živé spolupráce publika vysvětlili, že čistokrevná korupce se u soudu obtížně prokazuje a má tak často povahu činů, za které byl Volf odsouzen, Langer už reagovat nedokázal.
A předseda Poslanecké sněmovny Lubomír Zaorálek z ČSSD? Když Ivan Langer přečetl dlouhý seznam korupčníků spjatých s jeho stranou, neříkal raději vůbec nic.
"To jste opravdu slepí, že jste si toho ve svých stranách nevšimli?" ozvalo se v jednu chvíli z nespokojeného publika.
Jediným, kdo se při konkrétních zmínkách o korupci nekroutil jak žížala na háčku, byl předseda Strany zelených Martin Bursík. Ten má ale výhodu v tom, že se zatím kroutit nemusí. Jeho strana nikdy nebyla u moci a tak nikdo neměl důvod její členy korumpovat.
Soudě podle Bursíkových odpovědí to ale u zelených se sebereflexí nebude ve srovnání s ostatními stranami o moc lepší. Bursík totiž na otázku, proč si někteří lidé už teď myslí, že se korupce týká i jeho strany, odpověděl bohorovně: "Oni si to nemyslí." A v publiku to varovně zašumělo.

Schválili špatné zákony

Jakkoli se diskutující tvářili, že se jich a jejich spolustraníků uplácení netýká, o příčinách jevu dokázali hovořit velmi dlouze a fundovaně. Příčina korupce, která podle různých údajů požírá 20-25 procent HDP, podle nich tkví v zákonech. Ivan Langer vidí problém v tom, že jich je moc. Nepřehledná džungle paragrafů a výjimek, o kterých rozhodují armády úředníků, podle něj vytváří pro korupci ideální prostředí. "Tam, kde není úředník a lidé mohou navazovat svobodné smluvní vztahy, není pro uplácení důvod," prohlásil Langer. A lidovec Pavel Severa mu přikyvoval. Sociální demokrat Zaorálek se zase shodl s předsedou zelených Bursíkem, že zákony nejsou dokonalé. Měl na mysli hlavně zákon o střetu zájmů a zákon zadávání veřejných zakázek. "Ale na druhou stranu aspoň se ty zákony přijaly," neodpustil si dodat Zaorálek, jehož strana je u moci už osmým rokem.
Analýza politiků publikum příliš nepřesvědčila. "Když to víte, proč jste s tím nic už dávno neudělali?" ptal se jeden z návštěvníků. A hned si odpověděl: "Možná proto, že vám to vyhovuje." Z tváří politiků bylo zřejmé, že na takový projev "selského rozumu" se reaguje opravdu jen těžko.
Nejlepší byli diskutující v prezentaci stranických protikorupčních programů. Všichni byli slušně připraveni, recepty vysvětlovali stručně a přehledně (o návrzích stran viz Z volebních programů).
Ze zúčastněných politiků byl nejpřesvědčivější předseda zelených Martin Bursík,
Jako jediný si vysloužil potlesk publika. Sluší se ale zopakovat, že měl proti svým oponentům výhodu v tom, že ještě neměl příležitost "se namočit".
V každém případě, z předložených protikorupčních receptů by se dal upéct v jakékoli koaliční kombinaci vcelku slušný dort. Vrací se ale tradiční otázka, která zazněla z publika: proč by si kapři měli vypustit vlastní rybník? Odpověď debata nedala a ani dát nemohla.

Foto popis| Debatní kvarteto. Zleva Pavel Severa za lidovce, Lubomír Zaorálek za ČSSD, Martin Bursík za zelené a Ivan Langer za ODS - takové bylo složení první předvolební debaty společnosti Agora CE a Lidových novin.
Foto autor| Foto LN - Hynek Glos

Klíč| Severa Pavel; Šimonovský Milan; KDU

Z VOLEBNÍCH PROGRAMŮ
Lidové noviny 
10.4.2006 | rubrika: Domov | strana: 6

Jaký recept na boj s korupcí strany nabízejí?

ODS navrhuje přijetí nového antibyrokratického zákona. Počítá se zavedením takzvaného "univerzálního správního řízení" (které by vylučovalo výjimky, jež otevírají prostor pro korupci). ODS chce rozšířit zákon o veřejných zakázkách i na menší zakázky. Počítá i se zpřísněním trestů za korupci veřejných činitelů. Korupcí se mají zabývat zvláštní policejní agenti (ne provokatéři). Trestně stíhaní mají mít povinnost prokázat původ majetku.

ČSSD chce zavést majetková přiznání. Počítá také s testy morální integrity (provokacemi) ve veřejné správě. Chce také zavést legální platby namísto korupčních obálek za expresní vyřízení některých požadavků na veřejnou sféru.
Dalším návrhem sociálních demokratů je zřízení Rady vlády pro boj s korupcí vedené premiérem. ČSSD chce také zpřesnit zadávání veřejných zakázek.

KDU-ČSL Chce zavést princip zabavení "nečistého" majetku. Stát nemá prokazovat, že pachatelé nabyli svůj majetek nelegálně. Oni budou naopak prokazovat, že jej nabyli legálně. Pokud se jim to nepodaří, stát majetek zabaví.
Lidovci chtějí reformovat cizineckou policii, kterou považují za vůbec nejzkorumpovanější útvar. Povolení k pobytu pro cizince by měly řešit obecní úřady, stejně jako vydávají občanské průkazy.

Zelení chtějí prosadit přijímání závazných etických kodexů pro zastupitele, starosty i úředníky.
Navrhují nový zákon o střetu zájmů závazný pro všechny veřejné funkcionáře - volené i jmenované. Navrhují změnu zákona o Nejvyšším kontrolním úřadu tak, aby vykonával kontroly i v obcích a krajích. Zelení chtějí, aby zasedání všech orgánů obcí a krajů byly veřejná.
Slibují, že omezí obchodování s veřejnými zakázkami.

Foto popis|

"Jen tak to nesfouknem," prohlašoval Zaorálek
Lidové noviny 
10.4.2006 | rubrika: Domov | strana: 6 | autor: hon

Některé z výroků, kterých se politici na veřejné debatě v Divadle Archa "dopustili", skutečně snesou označení "pozoruhodné".

"To je velmi obecná a sugestivní otázka," odvětil například místopředseda Občanské demokratické strany Ivan Langer na dotaz, zda se cítí být součástí problému zvaného korupce.

"Oni si to nemyslí," opáčil předseda Strany zelených Martin Bursík na otázku, proč jsou někteří lidé už teď přesvědčeni, že se korupce týká i jeho strany.

"Česká republika má na korupci Trade Mark," zhodnotil pak Bursík situaci v Česku, tedy v zemi, kde ročně zmizí v korupční žumpě 20-25 procent HDP, a kde korupci za největší problém považuje osmdesát procent obyvatel republiky. "Já mám výhodu. Já můžu nadávat jen sám na sebe, protože já jsem volil sám sebe," pravil místopředseda KDU-ČSL Pavel Severa na dotaz, zda mu nevadí, že máme tak mizerné protikorupční zákony.

"Jestli si myslíte, že vám řeknu, jak to všechno s korupcí sfouknem, tak to vám teda neřeknu." Tak zněla sebekritická věta, kterou vypustil z úst šéf Poslanecké sněmovny Lubomír Zaorálek, když se pokoušel uvést návrhy sociálních demokratů, jak řešit korupci.
V některých vypjatějších momentech politikům docházela slovní zásoba a musela nastoupit gestikulace. Například Ivan Langer ve chvíli, kdy dostal otázku, zda ví v ODS o někom zkorumpovaném, začal mávat rukama, jako by se snad pokoušel ze sálu Divadla Archa odletět.

Klíč| Severa Pavel; KDU

Boj o územní plán se vyostřuje
Lidové noviny 
10.4.2006 | rubrika: Metropole/Brno | strana: 7 | autor: miš, čtk

BRNO Město, které nekomunikuje, a ekoaktivisté jako rušivý element. Bitva o podobu územního plánu Brna se vyostřuje a zúčastnění si pro výrazy nechodí daleko.
Ve hře jsou stavby jako silnice R 43 přes Bystrc, přestavba železničního uzlu a další, proti jejichž pojetí ekoaktivisté protestují. "Jsou škodná se vším, co k tomuto výrazu náleží," prohlásil na adresu odpůrců již několikrát náměstek primátora Radomír Jonáš.
Aktivisté si nenechají nic líbit. "Předpokládali jsme, že Brno je pokrokové jako evropská města, která naslouchají svým občanům a ptají se, jaké město chtějí. Brno ale nevysvětluje, nepropaguje a neláká občany k dialogu o územním plánu," říká odborník na krajinné inženýrství Antonín Buček z Mendlovy zemědělské a lesnické univerzity. Územní plán, jehož zadání má zítra projednat městské zastupitelstvo, vymezí rozvoj města v letech 2010 až 2020. Výrazně tak ovlivní budoucí podobu metropole. Občanská sdružení tvrdí, že magistrát o územním plánu málo informuje. "Propagaci územnímu plánu děláme místo radnice my, a to formou panelových diskusí, sociologického výzkumu, anket nebo soutěže. Financují nás však cizí zdroje a ani to není Brnu dost pro to, aby se podněty expertů zabývalo," vzkazuje Hana Chalupská, koordinátorka projektu Jak se do Brna volá, tak se z Brna ozývá.
Primátor Richard Svoboda však výhrady odmítá. Podle něj radnice nejen záměr vyvěsila na úřední desku a zveřejnila jej na internetu, ale zároveň uspořádala cyklus besed. "Kritika je nepřístojná a lživá," prohlásil primátor. Jeho kolegové z městské rady použili dokonce názor, že se někteří protestující snaží ze situace získal politický kapitál. Zejména náměstek Jonáš tak opakovaně naráží na to, že v řadách protestujících jsou zastoupeni členové opoziční Strany zelených.
Ekologové uznávají, že magistrát nepostupuje protiprávně, předpisy jsou prý ohledně zapojení občanů do tvorby obdobných dokumentů velmi strohé. Mrzí je však, že město nezohlednilo ani jedinou z připomínek, které k návrhu územního plánu po roční činnosti vypracovala nezávislá expertní skupina pracující pod hlavičkou Českého svazu ochránců přírody. "Magistrát naše připomínky až na jednu hodil do koše. A i s tou jednou připomínkou se vypořádal v náš neprospěch," řekl Buček.
Střet lze očekávat na úterním zasedání brněnského zastupitelstva. To má schválit dokument se základními podmínkami pro nový územní plán. Ekoaktivisté se chystají na schůzi vystoupit.

Vydání| Tato zpráva vyšla v prvním vydání

Regionální mutace| Lidové noviny - Brno

Komunisté: Bez nás to nepůjde
Lidové noviny 
10.4.2006 | rubrika: Morava a Slezsko | strana: 7 | autor: JAN KRÁL

Za zelenými je Havel a zahraničí, znělo o víkendu na semináři KSČM ve Frýdku-Místku

FRÝDEK-MÍSTEK Jak přilákat co nejvíce voličů k urnám a ještě je přesvědčit, aby volili komunisty? Co pro KSČM znamená nárůst preferencí Strany zelených? Špičky komunistů v sobotu diskutovaly a plánovaly ve Frýdku-Místku na svém vratimovském semináři.
Téma bylo jasné již z názvu: KSČM a volby 2006. Jen Miroslav Grebeníček na rozdíl od loňského roku chyběl. Vystřídal jej nový předseda KSČM Vojtěch Filip. Přítomné v dlouhém projevu přesvědčoval, že program ODS útočí na důstojnost člověka a povede k demontáži demokracie. Morální devastaci za čtyřicetileté komunistické vlády označil za lži a pohádky. Podle komunistického předsedy přichází morální úpadek až nyní: "Ztratila se úcta k práci, jediným měřítkem jsou peníze. To je ta pravá morální devastace," hřímal Filip.
Spolu s předními komunisty na seminářích tradičně vystupují sociolog z Ostravské univerzity Jan Keller, sociálnědemokratický exministr zdravotnictví Ivan David a letos přijel mezi komunisty i známý lékař Rajko Doleček.
Někdejší poradce komunistického premiéra Ladislava Adamce Oskar Krejčí varoval před možným vstupem Strany zelených do parlamentu: "Strana zelených nám může rozbít naši představu o menšinové vládě ČSSD podporované KSČM," prohlásil. Místopředseda ÚV KSČM Karel Klimša odkryl, že za "zelenými se skrývá Havel a zahraničí" a exmistr David varoval před privatizací zdravotnictví. Poděkoval organizátorům za možnost se vyjádřit, protože, jak dodal, podobných příležitostí je málo. Sociolog Jan Keller zase vznesl obavu, že ve prospěch ODS může před volbami vystoupit "prezident Klaus, Jiří Bartoška nebo nějaký jiný bavič".
Na seminář přišlo okolo pěti set komunistů a sotva se do největšího sálu ve Frýdku-Místku, Kulturního domu Válcoven plechu, vešli. Zatímco dřívější semináře byly volně přístupné, letos už byly jen na pozvánky. Podle místopředsedy ÚV KSČM Karla Klimši byl letos seminář určen především pro komunistické kandidáty, starosty, zastupitele a funkcionářský aktiv.
Pódium, na kterém vedení strany spolu s Rajko Dolečkem, Janem Kellerem a dalšími hosty zasedlo, mělo rudou barvu, sál vyzdobila komunistická předvolební hesla. Například rudý transparent s portrétem nejmladší poslankyně Kateřiny Konečné nesl nápis Když změnu, tak Konečnou. Mnozí účastníci semináře přišli do sálu s novotou zářícími plackami v klopách. Nápis na nich zněl jasně: KSČM - bez nás to nepůjde.
Moravskoslezští komunisté a jejich sympatizanti se tak scházejí pravidelně. Před třemi lety se například přeli o členství České republiky v Evropské unii, před rokem nesl jejich seminář jednoznačný název Řekněme ne Modré šanci. Tehdy dorazil mezi komunisty ve svém luxusním BMW s řidičem i František Čuba ze Slušovic, aby přítomným vysvětlil, že v českém zemědělství se lze bránit proti globalizaci jedině velkovýrobou. "Legenda československého zemědělství. Ve Slušovicích dokázal, že zázraky se dějí," vítali tehdy komunisté bývalého předsedu slušovického agrokombinátu.

Foto popis| Komunisté se obávají, že jim vstup Strany zelených do parlamentu překazí naděje na jimi podporovanou menšinovou vládu ČSSD
Foto autor| Foto LN - Jan Král

Vydání| Tato zpráva vyšla v prvním vydání

Regionální mutace| Lidové noviny - Morava

Boj o podobu Brna se vyostřuje
Lidové noviny 
10.4.2006 | rubrika: Morava a Slezsko | strana: 7 | autor: miš, čtk

BRNO Město, které nekomunikuje, a ekoaktivisté jako rušivý element. Bitva o podobu územního plánu a tím i budoucnost Brna se vyostřuje a zúčastnění si pro výrazy nechodí daleko.
Ve hře jsou stavby jako rychlostní silnice R 43 přes sídliště Bystrc, přestavba železničního uzlu a další, proti jejichž pojetí ekoaktivisté protestují. "Jsou škodná se vším, co k tomuto výrazu náleží," prohlásil na adresu odpůrců několikrát náměstek primátora Radomír Jonáš.
Aktivisté si nenechají nic líbit. "Předpokládali jsme, že Brno je pokrokové jako evropská města, která naslouchají svým občanům a ptají se, jaké město chtějí. Brno ale nevysvětluje, nepropaguje a neláká občany k dialogu o územním plánu," říká jeden z nich - odborník na krajinné inženýrství Antonín Buček z Mendlovy zemědělské a lesnické univerzity.
Územní plán, jehož zadání má zítra projednat městské zastupitelstvo, vymezí rozvoj města v letech 2010 až 2020. Výrazně tak ovlivní budoucí podobu metropole. Sdružení tvrdí, že magistrát o územním plánu málo informuje. "Propagaci územnímu plánu děláme místo radnice my, a to formou panelových diskusí, sociologického výzkumu, anket nebo soutěže. Financují nás však cizí zdroje a ani to není Brnu dost pro to, aby se podněty expertů zabývalo," vzkazuje Hana Chalupská, koordinátorka projektu Jak se do Brna volá, tak se z Brna ozývá.
Primátor Richard Svoboda však výhrady odmítá. Podle něj nejen záměr vyvěsila na úřední desku a zveřejnila jej na internetu, ale zároveň uspořádala cyklus besed. Otevřeli také Urbancentrum, v němž chtějí přibližovat projekty týkající se rozvoje největšího města Moravy. "Kritika je nepřístojná a lživá," prohlásil primátor. Jeho kolegové z městské rady použili dokonce názor, že se někteří protestující snaží ze situace získal politický kapitál. Zejména náměstek Jonáš tak opakovaně naráží na to, že v řadách protestujících jsou zastoupeni členové opoziční Strany zelených.
Ekologové uznávají, že magistrát nepostupuje protiprávně, předpisy jsou prý ohledně zapojení občanů do tvorby obdobných dokumentů velmi strohé. Mrzí je však, že město nezohlednilo jedinou z připomínek, které k návrhu územního plánu po roční činnosti vypracovala nezávislá expertní skupina pracující pod hlavičkou Českého svazu ochránců přírody. "Magistrát naše připomínky až na jednu hodil do koše. A i s tou jednou připomínkou se vypořádal v náš neprospěch," řekl Buček. "Místo toho, aby radnice využila mozkového potenciálu brněnských odborníků i aktivních občanů, kteří věnovali přípravě kompetentních připomínek spoustu času, tak jejich roční práci ignoruje," dodala Jasna Flamiková z Nadace Veronica.
Střet lze očekávat na úterním zasedání brněnského zastupitelstva. To má schválit dokument se základními podmínkami pro nový územní plán. Ekoaktivisté se chystají na schůzi vystoupit.

***

Ekologové uznávají, že magistrát nepostupuje protiprávně

Vydání| Tato zpráva vyšla v prvním vydání

Regionální mutace| Lidové noviny - Morava

5MINUTOVÉ INTERVIEW
Lidové noviny 
10.4.2006 | rubrika: Názory | strana: 13

Martin Bursík (46) předseda Strany zelených

Průzkumy předvolebních preferencí opakovaně ukazují, že Strana zelených by překročila pětiprocentní hranici nutnou pro vstup do Poslanecké sněmovny, a má proto šanci, že v červnových volbách uspěje.

* Pokud by se zelení nedostali v červnových volbách do sněmovny, byl bych zklamán, protože...

...by to znamenalo, že přes rostoucí sympatie veřejnosti k zeleným lidé nepřišli k volbám; ale oni vědí, že je to důležité, a přijdou.

* Vaše "životní filozofie" ve třech větách zní...

K "desateru" připojuji své celoživotní téma: ohleduplnost k budoucím generacím a k planetě Zemi. Takže vlastně jedenáctero.

* Zbytečně nadužíváte slovo...

...přál bych si.

* Lidé by si měli více všímat...

...jeden druhého.

* Když se cítíte mizerně, tak...

...sáhnu po Beethovenových klavírních koncertech nebo Mozartových klavírních sonátách. Mám úžasné nahrávky s Danielem Barenboimem s Berlínskou filharmonií. Ještě lépe funguje horolezectví nebo jízda na kole - vylévá hormon štěstí, endorfin.

* Tento týden vás nejvíc naštvalo...

Při přípravě na včerejší televizní debatu na TV Prima jsem znovu viděl záběry ze zásahu policistů na CzechTeku 2006, kde policisté kopali a mlátili šestnáctileté. Nesnáším pocit bezmoci.

* Obecně rozšířeným předsudkem o vás je...

...že jsem bohatý. Mít nemovitosti však ještě neznamená mít peníze.

* Kdybyste nebyl politikem, chtěl byste být...

...ekologem, tedy tím, čím jsem byl, než jsem do politiky znovu vstoupil.

* Bohužel vám nikdy nešlo...

...hrát si na něco jiného, než jsem.

* Ale vždycky jste vynikal...

...v tom, že jsem si na nic nehrál.

* Za nejlepší životní věk považujete...

...vždycky období, které právě žiji.

* V červnových volbách budete volit...

...zelené.

* Tuto stranu jste vybral proto, že...

...mohu spolehlivě garantovat, že politiku, kterou přináší, bude také provádět. Jsem totiž jejím předsedou.

Na volby se sázejí miliony
Lidové noviny 
10.4.2006 | rubrika: Byznys | strana: 15 | autor: MICHAL KUČERA

Již desítky tisíc lidí tipovaly výsledky parlamentních voleb, čeká se další zvýšení zájmu

PRAHA Ačkoli do českých parlamentních voleb zbývá ještě více než 50 dnů, mnoho lidí již teď hádá, jak dopadnou. Asázkové kanceláře jim vycházejí vstříc, když začaly nabízet nejrůznější druhy s volbami spojených sázek.
"Na výsledky voleb si u nás lidé vsadili již přes tři miliony korun," říká mluvčí firmy Tipsport Lubomír Ježek. Obdobnou sumu uvedl také František Trantina z Fortuny.
Podle zástupců sázkových kanceláří je ale nynější zájem sázkařů pouze začátkem. Jak se bude blížit doba voleb, bude poptávka stoupat.
Čeští sázkaři totiž vesměs preferují sázení na krátkou dobu a neradi vkládají své peníze příliš brzy před rozhodující chvílí, v tomto případě parlamentními volbami. "Většina lidí totiž ráda sází tak, aby se výsledek dozvěděli hned druhý den nebo co nejdříve," říká Radek Hadač ze sázkové kanceláře Chance. U ní si vsadilo již deset tisíc lidí.
Některé kanceláře nabízejí pouze prostou sázku na to, kdo ve volbách zvítězí. Za favorita přitom většina sázkařů považuje Občanskou demokratickou stranu.
Někde je ale nabídka pestřejší, když si lidé mohou vsadit například na to, zda Strana zelených vůbec pronikne do Poslanecké sněmovny. Například v Praze si tak jeden sázející na úspěch zelených vsadil 40 tisíc korun.
Je ale možné si tipnout třeba i na to, kdo bude budoucím českým předsedou vlády. Za nejméně pravděpodobného premiéra například bookmakeři sázkové kanceláře Fortuna považují šéfa komunistů Vojtěcha Filipa, na jehož úspěch je vypsán kurs 110 ku jedné.
"To, jakým způsobem si sázkaři vsadí, je ovšem závislé na zveřejňování volebních preferencí a jejich přesnosti," vysvětluje Trantina.
Z minulých let je ale vidět, že i velká většina sázkařů se může mýlit. Například při parlamentních volbách v roce 2002 sázkaři stejně jako dnes favorizovali ODS. Zvítězili ovšem sociální demokraté.
Sázkami na politiku se sázkové kanceláře snaží oslovit i jiné spektrum zákazníků, než jsou ti většinoví, kteří sází především na sport.
Přesto ale pro ně tento druh sázek zůstává spíše doplňkem nabídky, když tvoří ani ne procento jejich celkových tržeb.

***

Jaký je kurs na vítěze voleb

1. ODS 1,3
2. ČSSD 3,2 až 3,3
3. Strana zelených 30 až 40
4. KSČM 45 až 60
5. KDU-ČSL 120 až 130

Premiérem se tak podle většiny sázkových kanceláří stane spíše Mirek Topolánek než Jiří Paroubek.

Foto popis|

Klíč| Volební preference; KDU

Zelení jsou na správné a logické cestě
Lidové noviny 
8.4.2006 | rubrika: Názory | strana: 12 | autor: Svatomír Mlčoch

Ad LN 5. 4.: Bursík "blairizoval" zelené

DOPISY REDAKCI

Politolog Mlejnek správně poukázal na důvody, proč se Strana zelených v naší zemi posouvá k politickému středu. Se dvěma důvody tohoto posunu (opuštění voliči středu po debaklu US-DEU a špatné zkušenosti s komunismem) nelze než souhlasit. Politická konkurence, která by ráda Stranu zelených vyřadila ze hry, ji obviňuje z nelevicovosti. Přitom levice je u nás obsazena ČSSD a KSČM. Zatímco komunisté v Německu či Rakousku prakticky neexistují a jejich elektorát sbírá sociální demokracie a zelení, u nás je situace o hodně jiná.
Proč by měl volič dávat hlasy další výrazně levicové straně v podobě Strany zelených? Zelení dělají dobře, pokud míří do sociálněliberálního středu a nechtějí se dát vydírat pravicí ani levicí. Neměli by se na této cestě zviklat a bude to těžké, jsou terčem útoků jak zleva, tak zprava. Budiž jim posilou příklad z Německa. Ani tam nevznikla koalice sociálních demokratů a Zelených s postkomunistickou PDS, byť by měla v Bundestagu většinu.

***

Dopisy jsou redakčně kráceny. Své příspěvky posílejte do rubriky Názory na adresu LN, Karla Engliše 519/11, 150 00 Praha 5 - Smíchov nebo e-mailem na adresu dopisy@lidovky.cz Nezkrácené znění dopisů a další ohlasy čtěte na www.lidovky.cz/dopisy

Foto popis|

O autorovi| Svatomír Mlčoch, České Budějovice

US-DEU? Skupinka lidí s funkcemi
Lidové noviny 
8.4.2006 | rubrika: Názory | strana: 13

hodnotí dnes Unii svobody její zakladatel a první předseda Jan Ruml. Snaha strany uspět nyní ve volbách je podle něj marná

ROZHOVOR TÝDNE Jan Ruml S EXMINISTREM HOVOŘILA Renata Kalenská

Naším problémem bylo, že jsme lidé bez stranické disciplíny a neuznáváme žádné autority, říká o pravděpodobném krachu US-DEU bývalý senátor a exministr vnitra Jan Ruml.

* LN Proč zkrachovala Unie svobody?

Myslím, že každá strana, která se snaží obhajovat liberální program, tak má sama v sobě založenou svou vlastní zkázu, protože ti lidé, kteří se hlásí k liberalismu, jsou bez stranické disciplíny. Jeden den se k něčemu zavážou a druhý den o tom nevědí. Jsou velmi nedisciplinovaní. Jsou to sice lidé chytří, otevření a je prima s nimi pracovat, ale neuznávají žádné autority. Byla tady ODA, chvíli tady byli Evropští demokraté, teď patrně nastupují zelení... Ti zřejmě taky nebudou mít dlouhého trvání. Je zajímavé, jak ti lidé neustále přecházejí z jedné strany do druhé a nedělá jim to žádné potíže. To je asi jedno vysvětlení. Druhá věc je, že Unie svobody má svoji vlastní zkázu vepsanou do způsobu, jakým vznikla. Já jsem byl tehdy patrně jediný, kdo mohl Unii svobody založit, ale přivedl jsem do ní něco, co mně bránilo jít tvrdě proti ODS. A lidé chtěli, abychom nebyli ODS...

* LN Sami jste deklarovali, že jste ODS s lidskou tváří.

A na druhé straně ti lidé po nás chtěli, abychom se vůbec nepaktovali s levicí. My jsme měli rozštěpené vojsko, byli jsme schizofrenně vedeni od samého začátku. Kdybych tu stranu já nezaložil, patrně by ani nebyla vznikla.

* LN Ublížilo vám to sarajevské stigma, že jste žádali Klausův odchod v době, kdy se nemohl tak úplně bránit, protože tu prostě nebyl?

Určitě ano. Důvod našeho vzniku byl v negaci. Byl to protest. Neměli jsme pozitivní téma, vznikli jsme natruc, vyvzdorovaně. Pak Unie svobody vstoupila do čtyřkoalice a byla ochotna se v ní rozpustit. Neměli jsme svoji identitu.

* LN Vznikli jste z protestu proti Klausovi, a pak jste vstoupili do čtyřkoalice, která vznikla z protestu proti opoziční smlouvě...

Ano. Já jsem si jednu dobu myslel, že čtyřkoalice je projekt na dlouhou dobu, zvlášť když tu byl Josef Lux. Ten pak ale bohužel umřel... Časem se ukázalo, že nejsme schopni překročit vlastní stíny. Čtyřkoalice vznikla taky ze vzdoru a jakmile bylo evidentní, že má šanci ve volbách uspět, tak jsme se rozpadli, protože jsme prostě neměli téma.

* LN Měli jste jenom ambice jednotlivých členů stát se lídrem?

Není to asi žádná tragédie, mě na tom nic nezarmucuje, byla to krásná doba, kdy jsme dělali politiku, jak jsme uměli. Ti lidé jsou už ale dávno pryč. Dnes z Unie svobody vznikla hrstka taková lidí... Ačkoliv třeba já příliš nesouhlasím s tím, co dělá současné vedení US-DEU, tak ale na druhou stranu ta Unie svobody se nechová o nic víc hůř než kterákoli jiná politická strana. Akorát na rozdíl od odstatních má stigma neúspěšnosti a ztratila důvěryhodnost.

* LN Říkáte, že se US-DEU nechová o nic hůř než ostatní strany. Ale vy jste svými hesly - například "Normální je nelhat" - dávali najevo, že budete lepší než ostatní strany.

Jasně, ale to bylo na začátku. Ta hesla byla patrně příliš nabubřelá a myslím, že jsme se ze začátku těch hesel skutečně drželi. Pak tam ale vstoupili lidé, kteří chtěli dělat kariéru... To je ale normální. Ale z unie se stala klasická politická strana, jenom byla velmi nedisciplinovaná a věcně rozervaná právě svou minulostí a svým vznikem. Když pak US vstoupila do Špidlovy vlády, ti lidé strávili většinu času tím, že se vzájemně obviňovali, jestli do té vlády měli jít, neměli jít, co v té vládě vlastně dělat... Byla to pasivní pozice, kterou nám leckdo vyčítal.

* LN Zmínil jste, že ze začátku tam byl boj mezi dvěma koncepty -zda stranu mají vést bývalí politici ODS, nebo nové tváře. Nakonec zvítězila druhá varianta a právě bývalí politici ODS byli podle vás frustrovaní a tu stranu zevnitř rozkládali...

To je do jité míry pravda, Na druhé straně po letech pak zas bylo vedení čistě z bývalé ODS. To bylo v době, kdy se předsedkyní stala Hana Marvanová. A ani jim se nepodařilo Unii svobody zachránit, protože bylo evidentní, Vedení strany prostě nedokázalo obhájit svůj vstup do vlády s ČSSD. A strana, která se stydí za to, že je s někým ve vládě, má samozřejmě zaděláno na obrovský průšvih. A pak se taky ukázalo, že máme už jenom ty ministry a téma že je pryč. Zvlášť potom, když padl Špidla a nastoupil Gross. A když se hlasovalo o důvěře této vládě, tak jí Unie svobody s komunisty nevyslovili důvěru a tím protáhli křeče Grossovy vlády. A pak byla Unie svobody nařčena z toho, že za ta křesílka, která tam má, podporuje vládu, jejíž předseda sám zklamal.

* LN A proč to Unie svobody dělala? Kvůli těm křesílkám?

Já mám pocit, že v této chvíli se to jinak interpretovat asi nedá. To nebyla jenom ta tři ministerská křesla. To byla i účast Unie svobody v celé řadě jiných postů, dozorčích radách, náměstkovských pozicích... Takže z Unie svobody se stala taková skupinka lidí, z nichž každý má nějakou tu funkci. A sympatizanti, kteří kolem nás dříve byli, byli vlastně odstraněni. Jejich varování nikdo nechtěl slyšet. To byli přitom lidé, kteří do Unie svobody dávali svá srdce. Takže teď ta Unie svobody vstupuje do tohoto volebního období se všemi těmito handicapy a výsledky průzkumů vypovídají o tom, že je to skoro marné.

* LN Bylo posledním hřebíčkem do rakve odchod Hany Marvanové?

Při zpětném pohledu je to pravda, To byl patrně ten zlomový okamžik, který US zlomil páteř.

* LN A proč Unie svobody Marvanovou nechtěla?

Po čtyřech letech opozice se Unie svobody prostě rozhodla, že chce být v té vládě i se sociální demokracií, ale celá strana s tím nesouhlasila. Hana Marvanová byla jedním z těch lidí. A jako předsedkyně Unie svobody byla k této účasti ve Špidlově vládě velmi skeptická, takže pro ni pak bylo obtížné vyjednávat podmínky vstupu do vlády. Proto prostě řekla, že jde pryč.

* LN Existuje jediný důvod, proč volit dnes Unii svobody?

Ten důvod je v jejím programu. To je program, který měla US odjakživa a který je dnes mimochodem zaměnitelný s programem kterékoli jiné politické strany.

* LN Tak proč bych US kvůli tomu volila?

Protože je to strana, která ten program má kontinuální už osm let a příliš ho nemění.

* LN A ani ho příliš neprosazuje.

Unii svobody schází přesvědčivé osobnosti a důvěryhodnost. A to je ten důvod, proč je pro lidi obtížné jí dát hlas. Ostatní strany jsou na tom lépe, nemají na sobě to stigma neúspěšnosti, a proto mají vyšší preference. Ale proč volit KDU-ČSL? Proč volit vlastně sociální demokracii? Proč volit ODS, která každou chvíli mění program? Všechny strany se dnes vlichocují občanům a kde si z toho vybrat?

* LN Říkala jsem, že ten program, který tak chválíte, moc neprosazujete. Uvedu příklad - když Petr Matějů předložil školskou reformu se školným, protože ho měla Unie svobody ve svém programu. Ale unionisté to odmítli, čímž se proti vlastnímu programu postavili.

No to jsou ty nedůslednosti, které jsou u všech politických stran. A v Unii svobody taky. Vy se ptáte proč ji volit a já se zrovna tak můžu zeptat, proč ji nevolit. Opakuji, že všechny politické strany trpí stejným hříchem...

* LN Akorát mají lepší preference.

Protože jsou důvěryhodnějšími partnery vůči veřejnosti. Já tím nechci Unii svobody hájit, já jenom prostě uvažuju o tom, jak to politické schéma dneska funguje. Musím říct, že je to trošku vyprázdněný prostor. Nebýt dnes povodní, tak vlastně nikdo nemá co řešit. Politici takhle mohou sbírat poloutopeného pejska, druhý nakládá pytle s pískem, třetí lítá vrtulníkem a v noci budí starosty, pátý se opírá o lopatu... Takže ty povodně v podstatě zachránily předvolební téma, Ukazuje to bídu naší politiky a já bych si strašně přál, aby povolební koalice byla trojkoaliční. Ať už jsou to ODS, zelení a lidovci, nebo socani, zelení a lidovci. Protože trojkoaliční vlády -byť jsou velmi nestabilní - zaručují aspoň nějaké rozložení moci.

* LN Vám je jedno, jestli ta hlavní strana bude ODS nebo ČSSD? Vám, který před volbama 1998 všude zdůrazňoval, že Unie svobody s ČSSD rozhodně nepůjde?

Samozřejmě mi to jedno nebude. Já se teď jen snažím uvažovat s nějakým nadhledem člověka, který už v té politice není. Tuším a cítím, že po osmi letech vlády sociální demokracie by měla nastat změna. A to cítí a tuší patrně každý občan, který tady je. Na druhé straně si ovšem uvědomuji, že ODS bude mít vládu, bude mít prezidenta, bude mít senát a v podstatě celý parlament. Bude mít všechny krajské hejtmany, všechny starosty větších měst, prezidentem jmenovanou bankovní radu, prezidentem jmenovaný ústavní soud...

* LN Eva Holubová dokonce mluví o riziku jakési modré totality.

Nemusí to být modrá totalita, ale je to příliš soustředěné moci do jedněch rukou a toho já se trochu obávám. Já Paroubka nemusím, ale uvítal jsem, že nastoupil proti ODS silný politik proti ODS a vyvážil politické spektrum. Prostě na jednu stranu je jasné, že tahle země potřebuje změnu, na druhou stranu se bojím přílišné koncentrace moci. Sociální demokraté mají korupční aféry poměrně velkého stylu, na druhou stranu ODS má korupční aféry možná menšího stylu, ale největší korupce dnes panuje na krajských zastupitelstvech a na magistrátech velkých měst. Když tam mluvíte s kýmkoli - s majitelem stavební firmy, s majitelem IT firmy, s majitelem firmy na dovoz léků - tak každý říká, že bez toho, aniž by ti podnikatelé upláceli, nemůžou prostě žádnou slušnou zakázku od státu dostat. A to je tristní pohled, který má na svědomí samozřejmě také ODS. Korupce je tady velmi rozšířená a proto já jsem zastáncem trojkoaliční vlády. Lépe se hlídaj a jsou vyváženější než byla ta vláda ČSSD. Sociální demokracie měla obrovskou moc, protože přece jen ji ti lidovci nevyváží a Unie svobody spíš statovala.

* LN Budete ještě volit Unii svobody?

To je otázka, na kterou nechci vůbec odpovídat. Já jsem po zkušenosti s ODS pro malé strany a jsou tady tři - Unie svobody, Strana zelených a ED-SNK. Já říkám, že Němec není politik mého typu. Udělal spoustu chyb i na místě ministra spravedlnosti. Ty malé strany zaspaly. Celý minulý rok se mluvilo o společném postupu do voleb...

* LN Proč k integraci nedošlo? Údajně vadil konkrétně Pavel Němec.

Já si myslím, že tam byla především taková úzkoprsost a malá představivost. Určitě taky osobní závist těch lidí... Já jsem o tom s ministrem Němcem hovořil na jaře minulého roku a řekl jsem mu, že budu loajální za třech podmínek -že začne vážně jednat o společném postupu s Evropskými demokraty, za druhé že bude dělat veřejnou politiku a za třetí, že dá Unii svobody dohromady. Tedy že začne objíždět republiku. Ani jednu z těch podmínek nesplnil a dnes už víme, že v té integraci jistou roli sehrála i jeho osoba. Navíc Němec opravdu nedělá veřejnou politickou činnost. To znamená, že Unie svobody se vytrácí ze stránek novin, ačkoliv máme ministra obrany a spravedlnosti. Němec začal objíždět republiku až ve chvíli, kdy proti němu na předsedu strany kandidoval Svatopluk Karásek. Němec si tedy chtěl rychle zajistit podporu. Ten prosinec byl vlastně mezní moment Unie svobody. Já jsem věřil, že by Svatopluk Karásek dal US jinou tvář a ještě ji zachránil. Bohužel se tak nestalo.

* LN Proč se US-DEU opět rozhodla pro Němce? Svatopluk Karásek mluvil o zainteresovanosti těch, co budou Němce volit...

Tak samozřejmě to je do jisté míry spekulace, která vychází z toho, že Němcovi přívrženci jsou lidé, kteří zastávají nějaké funkce. Ta spekulace má svoji logiku. Myslím, že Sváťa byl poslední, kdo unii ještě mohl pomoci. Dnes Unie svobody po neúspěšných integračních snahách jde do voleb sama. Kdyby nešla vůbec, končila by už definitivně. Bylo by dobré, kdyby si z toho všeho vzala ponaučerní. Já jsem jejím řadovým členem na Praze 2. Z té centrální kampaně do Poslanecké sněmovny jsem rozpačitý. Nevím, co si o ní mám myslet.

* LN Nevím, o čem mluvíte, protože já jsem si žádné kampaně US-DEU ještě nevšimla.

No právě! Proto jsem tak rozpačitý! Protože žádná kampaň není. Ona ani nijak zvláštní být nemůže, protože kampaň má přece být činěna celé čtyři roky, co jsme ve vládě. To má být naše téma. Snad tohle všechno bylo poučení nejen pro Unii svobody, ale pro všechny malé strany. Je jasné, že takhle prostě do budoucna postupovat nelze. Je ale možné, že se ještě Unie svobody někdy dožije lepších let, protože ta značka přece jen není úplně k zahození. Jednou třeba do vedení US-DEU přijdou lidé, kteří budou mít snahu tu značku obnovit, budou mít snahu s ní začít na komunálu, v senátu... A znovu ji budou chtít uvést do lavic Poslanecké sněmovny.

* LN Už ale asi bez Pavla Němce?

Bylo určité období od jara do konce léta minulého roku, kdy kdyby Němec splnil to, co slíbil, a upozadil svoji vlastní postavu člena vlády, tak by patrně došlo k té integraci s Evropskými demokraty. Ale Němec nepracoval a Kasl podle mě taky nepracoval. Kasla pak zcela zajal do svých temnot Zieleniec a už nebylo možné dojednat nic. Není to tedy jen vina Pavla Němce. Já říkám, že tohle byla velká chyba všech lidí, kteří o tom tehdy jednali. A Sváťa Karásek začal dělat různé Syntézy a Renesance... Ti lidé se scházeli v hospodách, chodili tam politologové, chodila tam Moserová, Šiklová... Dělaly se tam besedy. Já jsem jim říkal: "Nedělejte to jen vespod. Vy se musíte dohodnout i s těmi nahoře." A pořád jsem to říkal. Až jsem nakonec sám zjistil, že nahoře se prostě dohodnout nechtějí.

***

Důvod našeho vzniku byl v negaci. Byl to protest. Neměli jsme pozitivní téma.

Strana, která se stydí za to, že je s někým ve vládě, má samozřejmě zaděláno na obrovský průšvih

Unii svobody schází přesvědčivé osobnosti a důvěryhodnost. Ostatní strany na sobě nemají stigma neúspěšnosti.

Foto popis| Zastánce trojkoaliční vlády. Tím je podle svých vlastních slov Jan Ruml. Strany vládní koalice se podle něj lépe hlídají a celá vláda je vyváženější než byl kabinet sociální demokracie.
Foto autor| Foto LN - Tomáš Krist

Kolik stojí slunce a vítr?
Právo 
10.4.2006 | rubrika: Publicistika | strana: 14 | autor: Daneš Burket

Nechci ctěné čtenáře vyděsit, vítr fouká a Slunce svítí samozřejmě zadarmo a doufejme, že ještě dlouho budou. Mám na mysli jejich energetické využívání. Každý z nás někdy viděl větrnou elektrárnu, dokážeme si představit sluneční elektrárnu. Často se o nich vzrušeně diskutuje. Víme ale, jakou cenu platíme za jejich využívání? Zatím tuzemské obnovitelné zdroje vyrábějí přibližně jedno procento elektřiny, takže se jejich vysoké náklady do ceny pro koncové zákazníky výrazně nepromítají. Německý soc. dem. ministr životního prostředí Sigmar Gabriel ale plánuje, že jeho země do roku 2050 sníží spotřebu primárních energií na polovinu, přičemž ze zbývající poloviny plných padesát procent zajistí obnovitelné zdroje. Atom zmizí, podíl uhlí se sníží na minimum, ropa a zemní plyn se o zbytek podělí zhruba rovným dílem.
Naši zelení na veřejnosti zatím tak radikální nejsou, ale razantní zvýšení podílu výroby elektřiny v obnovitelných zdrojích jsou jejich tajným přáním. Nejvíce však paradoxně fandí těm nejdražším - větru a slunci.
Nejlepším příkladem bude Temelín. Zelení plánují odstoupení od jaderné energetiky. Máme ještě v živé paměti, jak jsme lamentovali, že nás Temelín stál 100 miliard korun. Podívejme se tedy, kolik by nás stála náhrada této elektrárny větrem a sluncem.
Důležitým údajem, charakterizujícím energetický zdroj, je koeficient využití. Vyjadřuje poměr skutečného množství vyrobené energie daného zdroje k teoreticky možnému. Jeho hodnota se u našich jaderných elektráren pohybuje kolem 85 %, sluneční elektrárny dosahují v našich podmínkách hodnoty kolem 10 % a větrné 11 %. Pokud bychom chtěli větrem nahradit 2000 MW instalovaných v Temelíně, museli bychom, vzhledem k nižšímu koeficientu využití, instalovat zhruba 7,5krát větší výkon (v případě slunce 8,5krát).
Ponechme stranou problémy s nutností akumulace elektřiny, vyráběné jen několik hodin denně. Naše nejznámější větrné elektrárny v Jindřichovicích pod Smrkem, s instalovaným výkonem 1200 kW stály 62 miliónů korun. Náklady na jeden instalovaný kilowatt jsou tedy bezmála 52 tisíc korun. Naše největší sluneční elektrárna o výkonu 20 kW, provozovaná Technickou univerzitou v Ostravě, stála 8,5 miliónu korun a jednotkové investiční náklady jsou tedy 425 tisíc Kč/kW.
Nyní už není problém spočítat, na kolik by nás přišla náhrada Temelína větrem a sluncem. Stačí vynásobit nahrazovaný výkon poměrem koeficientů využití a cenou instalovaného kilowattu. V případě větru dostáváme částku 780 miliard a pro slunce dokonce 7225 miliard korun! Zdá se vám, ve světle těchto výsledků, cena za Temelín vysoká?
Jsou to samozřejmě jen hypotetická čísla, stěží kdy budeme u nás využívat vítr a slunce v tak velké míře. Ukazují však na skutečnost, že jsou u nás pro ně krajně nepříznivé přírodní podmínky. Pokud chceme dosáhnout našeho závazku výroby 8 % elektřiny v obnovitelných zdrojích, budeme se muset zaměřit především na spalování biomasy. Je to jediný obnovitelný zdroj, o němž mluví i zelení, který má dostatečný potenciál, abychom se mohli k našemu závazku alespoň přiblížit.

Foto popis|

O autorovi| Daneš Burket, (Autor je člen výboru České nukleární společnosti)

Střetnou se dvě obří koalice
Právo 
8.4.2006 | rubrika: Ze zahraničí | strana: 10 | autor: (DPA, nek)

Pravice: DŮM SVOBODY (Casa delle Liberta)
(kandidát na premiéra: Silvio Berlusconi)

* Vzhůru, Itálie (FI) - konzervativní, lehce populistická strana Berlusconiho, nejsilnější součást pravicového bloku.
* Národní spojenectví (AN) - vzešlo z neofašistického hnutí, mezitím se ale transformovalo. V čele AN stojí ministr zahraničí Gianfranco Fini.
* Liga severu (LN) - pravicově populistická strana, dříve usilovala o odtržení bohatého severu Itálie, od toho ale již upustila.
* Unie křesťanských demokratů a středu (UDC) - založená v roce 2002 ze tří menších křesťanskodemokratických stran.
* Sociální alternativa - malá neofašistická strana v čele s Alessandrou Mussoliniovou, vnučkou po bývalém fašistickém diktátorovi.
* Tříbarevný plamen - další neofašistická strana v čele s Lukou Romanolim, poslancem EP zvoleným v roce 2004 na kandidátce Sociální alternativy.

Levicový blok JEDNOTA (L'Unione)
(kandidát na premiéra: Romano Prodi)

* Levicoví demokraté (DS) - hlavní italská sociálnědemokratická strana, jedna z nástupnických stran Italské komunistické strany.
* Margherita (Kopretina) - pragmaticky orientovaná levicová strana bývalého římského starosty Franceska Rutelliho.
* Olivovník - Prodiho strana, kdysi vládní koalice.
* Strana za komunistickou přeměnu (PRC) -po volbách 1996 podporovala Prodiho vládu z opozice, v roce 1998 jí ale vypověděla podporu a kabinet padl.
* Růže v pěsti - nové uskupení vytvořené spojením Italských sociálních demokratů (SDI) a Radikální strany; nejvýraznější postavou je Emma Boninová.
* Zelení - radikální uskupení ekologických hnutí.

Co slibuje Berlusconi
snížení zaměstnanecké daně o tři procenta během tří let
vznik 1,5 miliónu pracovních míst
zvýšení minimálního důchodu z 550 na 800 eur měsíčně
pro důchodce zdarma dopravu a televizní poplatky
vybudování mostu na Sicílii a investice do zaostalého jihu Itálie
více privatizací státního sektoru
dalších 10 tisíc policistů na ulici
prodej obecních bytů nájemcům
zdarma učebnice pro děti

Co nabízí soupeř Prodi
snížení zaměstnanecké daně o 5 procent v prvním roce
znovuzavedení dědické daně pro bohaté
přerušit plánovanou výstavbu mostu na Sicílii, více financí pro jihoitalské regiony                   omezení zaměstnávání pracovníků na krátkodobý úvazek
zmírnění penzijní reformy, kvůli níž stoupl důchodový věk z 57 na 60 let                              novou legislativu proti střetu zájmů v politice
půjčky pro rodiny kupující si první byt, 2500 eur ročně pro děti do tří let
(RSK)

Foto popis|

Aritmetika určuje politiku
Právo 
8.4.2006 | rubrika: Publicistika | strana: 11 | autor: Alexandr Mitrofanov

Probírám se materiály zveřejněnými ve čtvrtek Sociologickým ústavem Akademie věd ČR a narážím u různých výzkumů na stejné závěry.
Vystihuje je následující věta: "V české společnosti je rozšířený názor o potřebnosti reforem v různých oblastech. Nejsilnější je v oblasti bydlení a zdravotnictví, avšak převládající rovněž v oblasti důchodů, sociálních dávek a daní: 65-70 procent dotázaných se přiklonilo v březnovém šetření k názoru, že ČR potřebuje v uvedených oblastech zásadní reformy."
Kdybych zůstalo jen u tohoto konstatování, mohla by se radovat ODS volající po prudkých změnách až revolučního rázu. Jenže analýza pokračuje: "V odpovědích na konkrétní záležitosti však převládá důraz na posílení sociálních opatření." Srovnejme to s nedávným prohlášením premiéra Paroubka: "Ale samozřejmě my chceme pokračovat v reformách, ale ne takových reformách, které zbídačí lidi této země, to my nechceme."
I ODS má své poradce a analytiky, kteří nakonec dotlačili největší pravicovou stranu až ke slibům blahobytu pro všechny. Občanští demokraté viditelně loví v cizích vodách, ale mají handicap: nejsou u levicových a středových voličů dobře zapsáni. Dotyční o ODS vědí, že je stále pravicová, tedy s jinými názory než mají oni. Jen se maskuje.
Jiří Paroubek by zdánlivě mohl být ještě sebevědomější a stále mluvit - jak to hojně dělával - že by mohla vzniknout menšinová vláda ČSSD (v nevyslovené závorce vždy zůstává - s podporou komunistů). Místo toho však řekl: "Myslím, že hovořit o povolebním uspořádání je v této chvíli předčasné. Já jsem patrně udělal chybu tím, že jsem o těchto věcech mluvil velice otevřeně, teď už to dělat nebudu."
Zkusme hledat příčinu Paroubkovy umírněnosti tam, kde leží častá inspirace jeho taktických kroků. Ve výzkumech volebních preferencí. V době, kdy premiér o své představě menšinové vlády mluvil velice otevřeně, dávala šetření sociologů zelenou právě této povolební konstelaci, protože součet předpokládaných mandátů ČSSD a KSČM ve Sněmovně hravě převyšoval sto, tedy tvořil nadpoloviční většinu.
Tato zelená na volebním semaforu premiérovi ani v nejmenším nevadila. Pak ale zasvítila skutečná zelená z triumfující Bursíkovy kravaty - a barvy očekávaného svazku soc. dem. a KSČM rozostřila.
Aritmetika určuje politiku. V posledních výzkumech už ČSSD dohromady s komunisty nadpoloviční většinu nedává. Prognózy nevylučují koalici ODS, lidovců a zelených. Ale pozor, ponechávají naději i na možnou vládu ČSSD s KDU-ČSL a SZ.
Velká koalice ODS a soc. dem. bude možná za všech okolností, ale zatím ji vedení obou stran odmítají. To neznamená, že nevznikne. Jen se zatím vaří z jiných surovin. ODS a ČSSD staví kampaň na vzájemných útocích, takže si v této fázi slouží jako nezbytný obraz nepřítele a z tohoto vlaku mohou vystoupit jen těžko.
Vůči ostatním jsou nyní lídři velkých stran obezřetní. Miroslav Kalousek a Martin Bursík se totiž za jistých okolností mohou stát muži, kteří rozhodnou, jaká bude příští vláda, když podají ruku buď Topolánkovi, nebo Paroubkovi.

Foto popis|

Klíč| Volební preference; Kalousek Miroslav; KDU

Mamma mia!
Právo 
8.4.2006 | rubrika: Publicistika | strana: 11 | autor: Martin Hekrdla

To světoznámé citoslovné zvolání je zde namístě hned dvakrát: Itálie je naše společná - ve smyslu celoevropská a kulturní -"matka vlast", římským právem, prvotním republikánstvím i imperialismem počínaje a mocenským či duchovním vyzařováním císařů, papežů pravé víry, soudců čistých rukou i mediálním "rytířem" Berlusconim konče.
Už proto je pro všechny Evropany nějak důležité, o čem, s kým a proti komu tam zítra a pozítří budou volby. A pak: jsme přece také "v očekávání" voleb, byť až červnových. Mamma jako sociologický fenomén je však rovněž v Itálii neuvěřitelně konkrétní fakt. Více než čtvrtina poněkud přerostlé mládeže ve věku 30 až 34 let (zvláště mužů) tam stále žije u rodičů (zvláště s matkou). Ale stoupenci Sigmunda Freuda nechť se neradují, vůbec tu nejde - ujišťují odborníci - o psychologickou vazbu. Věční mladíci nevylétají z rodných hnízd hlavně z důvodů sociálních; "kluci" ze středních vrstev by totiž neradi přišli o dosavadní konzumní standard. A ti z vrstev lidovějších si zase nechtějí přímo nabít ústa pokusem o stoprocentní samoživitelství na složitém pracovním trhu. Už je to tak: Itálie a s ní celá Evropa se kradmo vyvíjejí k tomu, že nejjistějším sociálním státem je - maminka. Nejlepší předvolební mobilizací je pak určitě široká koalice proti nepříteli, jenž zdálky i zblízka vyhlíží jako ztělesněná nepatřičnost, když už ne jako všem zjevný výron čirého zla. U nás sociální demokraté zkoušejí - celkem vyargumentovaně - odhalit tohoto čerta v asociální Modré knize ODS a spojit se proti ní "třeba i s Marťany" (pravil Jiří Paroubek). Potíž je v tom, že zelených mužíčků je v Česku nedostatek, a to - bohužel - i ve Straně zelených, která partnerství s modrým ptactvem pořád ne a ne vyloučit. Natož aby byla naděje, že se do boje proti zlu zapojí naši konzervativci a liberálové. Narostlo jim peří.
To lídr italské opozice Romano Prodi dokázal proti Berlusconimu pod střechu Jednoty (L'Unione) sehnat své vlastní malé středové partaji s poetickým názvem Kopretina (La Margherita) mnohem pestřejší společnost. Kromě exkomunistů z Demokratické levice jdou s Kopretinou hned dvě levé strany, které si v názvu "komunismus" ponechaly. Právě k nim, ke Straně za komunistickou přeměnu a Straně italských komunistů, mají tamější Zelení nejblíže. A nijak to zatím nevadí dalším složkám Jednoty: straně exsoudce "čistých rukou" Antonia di Pietra (Itálie hodnot), malým skupinám křesťanských demokratů (!) a socialistů anebo Straně důchodců, která k Prodimu přeběhla z koalice Silvia Berlusconiho, nazvané poněkud přepjatě Dům svobody. Je ovšem pravda, že v Itálii vládnoucí "svoboda" je napohled mnohem odpudivější, než jaké se jeví být naše "modré šance", jejichž sociální dopady navíc ODS pilně zamlžuje. Berlusconiho Forza Italia (Vzhůru, Itálie) má za spojence stěží popsatelnou změť separatistických xenofobů z Ligy severu, postfašistů z Národní aliance i skutečných fašistů hned ze dvou hnutí, jimž dělá maskota Alessandra Mussoliniová. A nynější duce? Sám Berlusconi, o jehož režimu známý politolog Giovanni Sartori - jenž věru že není ani trochu levičák - řekl: režim "směřuje k ochraně zájmů jediné osoby". A obvinil tuto osobu z "nepřijatelného konfliktu zájmů v demokracii, která je hodna svého jména".
To se to proti pravici mobilizuje, když se takto věci mají. Když si i podnikatelé stěžují, že Berlusconi své sliby ("méně státu, menší daně, více práce") vůbec nesplnil. A když četní Italové asi zapomněli, že Romano Prodi vládl již v letech 1996 až 2001. A že nesplněné sliby jeho tehdejší koalice Olivovník vrátily do hry Berlusconiho. A Itálii dostaly tam, kde je.
Bude a může vůbec být Itálie po volbách jinde, ať už tam - mamma mia - zvítězí kdokoli?

Foto popis|

Lídři se v Kladně přeli o silnice a nemocnice
Právo 
8.4.2006 | rubrika: Zpravodajství z Čech | strana: 17 | autor: Radek Plavecký

Mezi Milanem Urbanem (ČSSD) a Vlastimilem Tlustým (ODS) to v průběhu večera hodně jiskřilo

Před naplněným sálem Středočeského divadla v Kladně se utkali ve čtvrtek večer středočeští lídři pěti nejsilnějších politických stran.
V přímém přenosu pořadu Otázky Václava Moravce Speciál se o přízeň voličů ucházeli Vlastimil Tlustý (ODS), Milan Urban (ČSSD), Stanislav Grospič (KSČM), Olga Zubová (SZ) a Vlasta Parkanová (KDU-ČSL).

Tlačenice o místa

Ještě před samotnou debatou vypukl boj o místa v sále, před divadlem se totiž nakupilo přes dvě stě lidí, kteří museli všichni projít pečlivou bezpečnostní kontrolou. "Je mi divné, že by se sem někdo odvážil s nějakou zbraní nebo bombou," říkal Vladimír Nosek ze Slaného, který podle svých slov přijel podpořit ministra Urbana. Když ochranka zkontrolovala všechny přítomné včetně politiků, zda nenesou do divadla nůž či slzný plyn, začala vřava na pódiu a v hledišti.
Už od první minuty to velmi jiskřilo mezi Urbanem a Tlustým, v čemž nesporně vedl kandidát ODS, za což si vysloužil i jemné napomenutí moderátora.
Všichni se sice shodli, že největším problémem kraje je zoufalý stav silnic, ale tím společná řeč téměř skončila. Zvláště po otázce Práva ohledně propojení managamentu středočeských nemocnic s vedením kraje se rozpoutala ostřejší debata, která potvrdila, že jde o vypjaté politické téma, týkající se všech lidí. "Problematika středních Čech tak nemohla být úplně rozebraná," hodnotil předseda středočeské Strany Zelených Jiří Čejka. Konkrétnější řešení problematiky chybělo v debatě i náměstkovi mladoboleslavského primátora Robinu Povšíkovi (ČSSD).
"Divák by asi čekal větší specifikaci a řešení problémů kraje. Mrzel mě také čirý populismus poslance Tlustého, který mluvil o tom, že jedině ODS roztočí kola ekonomiky, ale přitom už naše vláda tato kola dávno roztočila a naše ekonomika rekordně roste," řekl Právu Povšík. Ten se s většinou regionálních politiků shodl na tom, že nejslabším hráčem v debatě byla Olga Zubová.
"Je na ní poznat, že v politice začíná, není mediálně známá a mezi ostřílenými politiky nemohla uspět," mínil předseda krajské rady KSČM František Ledvina.
Silné lokty zkušených politiků se projevily v hlasování diváků. Podle ankety, které se prostřednictvím SMS zpráv během vysílání zúčastnilo 13 tisíc lidí, nejvíce lidí přesvědčil s 50 procenty získaných hlasů Vlastimil Tlustý. Druhý skončil s téměř 23 procenty Stanislav Grospič, třetí se 14 procenty Milan Urban, čtvrtá s 8 procenty Vlasta Parkanová, Olga Zubová dostala 5 procent hlasů.
Značně odlišné je ovšem pořadí politických stran podle nejčerstvějšího reprezentativního předvolebního průzkumu agentury STEM. V něm by ve středních Čechách na prvním místě zůstala ODS s 25 procenty, druhá je ČSSD s 19 procenty, třetí KSČM s 15 procenty, čtvrtá Strana Zelených s 12 procenty a pátá KDU-ČSL jen se čtyřmi procenty.

Foto popis| Jedna zdivaček se tlačí do Středočeského divadla v Kladně.
Foto autor| Foto PRÁVO - Radek Plavecký

Regionální mutace| Právo - Střední Čechy

Klíč| Parkanová Vlasta; KDU

Lídři se v Kladně přeli o silnice a nemocnice
Právo 
8.4.2006 | rubrika: Praha - Střední Čechy | strana: 17 | autor: Radek Plavecký

Mezi Milanem Urbanem (ČSSD) a Vlastimilem Tlustým (ODS) to v průběhu večera hodně jiskřilo

Před naplněným sálem Středočeského divadla v Kladně se utkali ve čtvrtek večer středočeští lídři pěti nejsilnějších politických stran.
V přímém přenosu pořadu Otázky Václava Moravce Speciál se o přízeň voličů ucházeli Vlastimil Tlustý (ODS), Milan Urban (ČSSD), Stanislav Grospič (KSČM), Olga Zubová (SZ) a Vlasta Parkanová (KDU-ČSL).

Tlačenice o místa

Ještě před samotnou debatou vypukl boj o místa v sále, před divadlem se totiž nakupilo přes dvě stě lidí, kteří museli všichni projít pečlivou bezpečnostní kontrolou. "Je mi divné, že by se sem někdo odvážil s nějakou zbraní nebo bombou," říkal Vladimír Nosek ze Slaného, který podle svých slov přijel podpořit ministra Urbana. Když ochranka zkontrolovala všechny přítomné včetně politiků, zda nenesou do divadla nůž či slzný plyn, začala vřava na pódiu a v hledišti. Už od první minuty to velmi jiskřilo mezi Urbanem a Tlustým, v čemž nesporně vedl kandidát ODS, za což si vysloužil i jemné napomenutí moderátora.
Všichni se sice shodli, že největším problémem kraje je zoufalý stav silnic, ale tím společná řeč téměř skončila. Zvláště po otázce Práva ohledně propojení managamentu středočeských nemocnic s vedením kraje se rozpoutala ostřejší debata, která potvrdila, že jde o vypjaté politické téma, týkající se všech lidí. "Problematika středních Čech tak nemohla být úplně rozebraná," hodnotil předseda středočeské Strany Zelených Jiří Čejka. Konkrétnější řešení problematiky chybělo v debatě i náměstkovi mladoboleslavského primátora Robinu Povšíkovi (ČSSD).

Televizní hlasování se lišilo od průzkumů

"Divák by asi čekal větší specifikaci a řešení problémů kraje. Mrzel mě také čirý populismus poslance Tlustého, který mluvil o tom, že jedině ODS roztočí kola ekonomiky, ale přitom už naše vláda tato kola dávno roztočila a naše ekonomika rekordně roste," řekl Právu Povšík. Ten se s většinou regionálních politiků shodl na tom, že nejslabším hráčem v debatě byla Olga Zubová.
"Je na ní poznat, že v politice začíná, není mediálně známá a mezi ostřílenými politiky nemohla uspět," mínil předseda krajské rady KSČM František Ledvina.
Silné lokty zkušených politiků se projevily v hlasování diváků. Podle ankety, které se prostřednictvím SMS zpráv během vysílání zúčastnilo 13 tisíc lidí, nejvíce lidí přesvědčil s 50 procenty získaných hlasů Vlastimil Tlustý. Druhý skončil s téměř 23 procenty Stanislav Grospič, třetí se 14 procenty Milan Urban, čtvrtá s 8 procenty Vlasta Parkanová, Olga Zubová dostala 5 procent hlasů.
Značně odlišné je ovšem pořadí politických stran podle nejčerstvějšího reprezentativního předvolebního průzkumu agentury STEM. V něm by ve středních Čechách na prvním místě zůstala ODS s 25 procenty, druhá je ČSSD s 19 procenty, třetí KSČM s 15 procenty, čtvrtá Strana Zelených s 12 procenty a pátá KDU-ČSL jen se čtyřmi procenty.

Foto popis| Jedna z divaček se tlačí do Středočeského divadla v Kladně.
Foto autor| Foto PRÁVO - Radek Plavecký

Regionální mutace| Právo - Praha

Klíč| Parkanová Vlasta; KDU

Do Bursíka to >napálil< favorit
Blesk 
8.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: (dph)

PRAHA - Tomu se říká štěstí! Šéf Strany zelených Martin Bursík včera odpoledne vyvázl z ošklivě vypadající havárie na dálnici D11 kousek za Prahou bez zranění. "Dostali jsme se do kolony. Zapnuli blinkry. Zezadu to do nás napálil mladík se Škodou Favorit," popsal Blesku havárii Bursík. Favorit začal po nárazu hořet! Nikomu se ale nic nestalo. "Bouchli jsme se do hlavy. Řidič favoritu byl otřesený. Záchranka ho ale pro jistotu odvezla," uvedl Bursík.

Do Bursíka to napálil favorit
Blesk 
8.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: (dph)

PRAHA - Tomu se říká štěstí! Šéf Strany zelených Martin Bursík včera odpoledne vyvázl z ošklivě vypadající havárie na dálnici D11 kousek za Prahou bez zranění. "Dostali jsme se do kolony. Zapnuli blinkry. Zezadu to do nás napálil mladík se Škodou Favorit," popsal Blesku havárii Bursík. Favorit začal po nárazu hořet! Nikomu se ale nic nestalo. "Bouchli jsme se do hlavy. Řidič favoritu byl otřesený. Záchranka ho ale pro jistotu odvezla," uvedl Bursík.

Regionální mutace| Blesk - Morava a Slezko

Výsledek voleb rozhodne o stylu vládnutí a o kvalitě života občanů
Haló noviny 
10.4.2006 | rubrika: Společnost, ekonomika, politika | strana: 7 | autor: František VYBÍRAL

Haló noviny se zeptaly vedoucího kandidáta
jihomoravské kandidátní listiny doc. PhDr. Miroslava Grebeníčka, CSc.

* Do voleb jdeme zřejmě s konečnou platností dvacet šest stran. Jak hodnotíte tento fakt, a co to konkrétně pro vás znamená v nadcházejícím volebním soupeření.

Poměrně velký počet stran a hnutí svědčí pochopitelně o různorodosti zájmů, ale v celé řadě případů i o velkých ambicích některých jednotlivců a skupin. Beru jako samozřejmost, že každý má právo při splnění zákonných podmínek kandidovat. Stejně tak samozřejmé je ale ve volebním systému naší republiky to, že váhu, která ovlivní směřování republiky a osudy občanů, mají v konečném důsledku jen hlasy ve prospěch těch stran, které dosáhnou pětiprocentní hranice a prosadí své zástupce do Poslanecké sněmovny. Proto je pro mne důležité jasně se programově a způsobem vedení volební kampaně vymezit vůči našim politickým soupeřům. Držím se totiž zásady, že v politice nezkrachoval ten, kdo má odpůrce, ale ten, kdo je lidem lhostejný.

* Byl jste hodně kritický v období, kdy KSČM formulovala strategii pro letošní volební kampaň. Oč vám šlo, a jak jste spokojen s finálními výstupy?

Lidé, kteří mě znají, vědí, že jsem slovy nikdy nežongloval. Za tím, co jsem napsal či řekl, plně stojím. Řeknu to ještě jinak. Po listopadu 1989 jsem se domníval, že politiku komunistické strany budou prezentovat a také reprezentovat výlučně čestní a přesvědčení funkcionáři. Tato domněnka se naplnila do takové míry, že klidně mohu tvrdit - takových je většina. Většina ale neznamená všichni. Otevřeně jsem proto vyjádřil výhrady k rozpornému jednání některých osobností a k nedůslednostem při prosazování a naplňování programových cílů strany. Ovšem to hlavní, oč mi v té souvislosti šlo a o čem jsem pevně přesvědčen, je, že se musíme jasně profilovat a programově odlišit nejen od ODS a KDU-ČSL, ale také od sociálních demokratů i zelených. Pro ty, kdo nás chtějí a mohou volit, je určující čitelnost a jednoznačnost našeho programu a zároveň důvěryhodnost, a tedy vypočitatelnost jednání těch, kdo jej obhajují. Nedat se zatáhnout do spekulací o pseudoproblémech nebo do zástupných mediálních her, které by nás odváděly od aktuálních problémů současnosti a vnucovaly nám neplodné ideologické debaty, které ničím nepřispívají k řešení toho, co trápí normální občany. Právě ukotvenost v současnosti, výraznost našeho vystupování a přesvědčivá argumentace jsou důležitým signálem pro voliče, který se rozhoduje, komu dát hlas. Každý člověk má svou vlastní životní zkušenost, svůj neopakovatelný lidský osud, právo vlastního hodnocení reality a vlastní volbu hodnot. Ta moje volba se opírá o ono známé: >Raději chci trpět pro to, že říkám pravdu, než aby měla pravda trpět pro mé mlčení.<

* Proč vymezování se proti ČSSD. Neměli by komunisté hledat spíše to, co je se sociálními demokraty spojuje, než co je rozděluje?

Pokud by ČSSD dostala rozum, je zde v zájmu občanů stále možnost určité spolupráce. O tom, že se programy KSČM a ČSSD v celé řadě bezprostředních požadavků a dílčích cílů shodují nebo jsou si alespoň podobné, není totiž sporu. To není nic nového a byla to ostatně vždy především KSČM, kdo upozorňoval na existující průniky a na možnost dělat v České republice skutečně levicovou, poctivou politiku. Ten, kdo vždy po volbách uhnul silně doprava od toho, co může levici spojovat, byli právě sociální demokraté. Hodnověrná politika se však musí opírat o pevné a svým způsobem i neměnné principy. O schopnost oddělit hodnoty skutečné od hodnot domnělých. Stavět na skutečných osobnostech, ne na lidech, kteří z politiky činí věc osobní prestiže. ČSSD má za sebou osm let velmi rozporného vládnutí. Mají za sebou privatizační a korupční aféry, pokusy o asociální škrty ve veřejných výdajích, krácení výdajů na kulturu. Vyznamenali se nepříliš důstojným a ne zrovna úspěšným vyjednáváním o podmínkách našeho členství v EU. V rozporu s celou předchozí tradicí je nynější ČSSD silně zatížena dokonce i proamerickými militaristickými eskapádami a v té souvislosti i podceňováním základních norem mezinárodního práva. Pro občany je důležité vědět, že KSČM se chce i s ohledem na historickou zkušenost právě v tom, co ČSSD oprávněně vytýkáme, vždy od sociálních demokratů lišit. Nabízíme plně demokratickou a sociálně citlivou, ekologicky vnímavou alternativu k tomu, co dosud předváděly koalice založené nejprve na takzvané smluvně opoziční dohodě ČSSD s ODS a v posledních letech na přímé vládní spolupráci Lidového domu s pravicí.

* Co by mělo být podle Vás klíčovým pro rozhodování občanů v letošních volbách?

Jedno známé přísloví říká: >Ryba hledá, kde je hlouběji, a člověk, kde je lépe.< Klíčovou otázkou je skutečně kvalita života. Ekonomika roste, zdroje pro růst životní úrovně, pro zvýšení výdajů na vzdělání, vědu, kulturu a dynamický rozvoj celé sociální sféry tedy vznikají. Dokladem toho je i ona zvláštní situace posledních předvolebních měsíců. Tři roky vládní koalice vydírala sociálně slabé, rodiny s dětmi, důchodce, zaměstnance i živnostníky, že na nic není dost prostředků a že se všichni musí smířit se zhoršením a omezením dosud obvyklých sociálních standardů. Teď najednou koalice, a dokonce i ODS přiznávají, že peníze jsou, že na to ekonomika má, aby se příjmy a spotřeba výrazněji zvedaly, a slibují možné i nemožné. Podstatné je, zda jim to vydrží a zda i po volbách bude šance tyto prostředky použít právě k těmto účelům, k odpovídajícímu vzestupu životní úrovně většiny. Právě v této souvislosti připomenu jedno arabské přísloví: >Maso rádi všichni, ale jedněm posílá Alláh jehně a druhým starého kozla.<

* Dnes se opravdu k tomu, že jim jde o sociálně slabé a o kvalitu života oněch deseti milionů přece hlásí všichni, i ODS. Jak reálné je, podle vás, že po volbách bude ekonomický růst využit způsobem, o kterém mluvíte?

O záměrech ODS není třeba si dělat jakékoli iluze. Věřit se dá možná tomu, co si občanští demokraté napsali do své takzvané Modré šance, ne tomu, co proklamují, aby zmátli sociálně slabé a střední vrstvy dva tři měsíce před volbami. A Modrá šance je natolik extrémní koncept, že v realitě by strana M. Topolánka nutně skončila u toho, co známe z první poloviny devadesátých let. Tehdy koalice ODS, lidovců a ODA směřovala od tunelování národního hospodářství k ekonomické a politické krizi.

* A co případná koalice ČSSD a Strany zelených, ke které by si Jiří Paroubek asi chtěl, jak naznačil, dojednat ve Sněmovně podporu KSČM?

V politice jsou prý dvojí lidé. Jedni se ptají: >Je to dobré či špatné?< Druzí se ptají: >Co mě to vynese?< Z toho, co zatím bylo zveřejněno, zelení nabrali kurz doprava, k ODS. Spekulativní popírání levicových hodnot a vůbec existence pravice a levice v prohlášeních zelených má nejspíš ten význam, že má levicově smýšlejícím členům a potenciálním voličům pomoci strávit tento politický veletoč. Programově je ta strana, pokud by se dostala do Sněmovny, hodně rozporná. Privatizace ČEZ, kterou podporuje, stejně jako představa útlumu jaderné energetiky bez jakékoli plnohodnotné a reálné náhrady, ve mně vzbuzují rozpaky. Nevidím tu něco, co by mohlo znamenat změnu poměrů. O tom, zda se občané České republiky dočkají nové kvality života, zda bude zatlačována korupce a omezena tendence škrtů veřejných rozpočtů, to záleží na stranách, které se svým programem hlásí k levicovým hodnotám. Strana zelených v tuto chvíli říká, že žádné tradičně levicové hodnoty nezná, že pravice a levice pro ni neexistuje. Chtít dělat ekologickou politiku v koalici s ODS je protimluv. A o ekologických prioritách mluvit je možné, ale bez vazby na plnohodnotný a důvěryhodný politický program jde jen o virtuální svět. Troufám si říci, že ale ani hypotetické spojení ČSSD a skupiny ambiciózních lidí od zelených by neznamenalo šanci na odpovídající využití ekonomického potenciálu země ke zvýšení kvality života lidí.

* Vy tedy nevěříte, že sociální demokraté to, co slibují, myslí vážně?

Proč bych měl. Znovu zdůrazňuji -stejně jako ostatní veřejnost mám přece dostatečnou zkušenost, že ČSSD v koalici s lidovci a unionisty celé čtyři roky s výjimkou posledních měsíců před volbami hledala způsob, jak veřejné výdaje snížit, jak zmrazit životní minimum, omezit veřejnou spotřebu. Mohl bych v tom výčtu pokračovat. Trestuhodné je i to, že při své deklarované snaze šetřit na občanech obrovské prostředky koaliční vláda promrhala nebo vynakládala velmi nehospodárně tam, kde to neznamenalo posílení kvality života lidí. To jsou ty často se opožďující, přitom velmi nákladné, víc než je jinde obvyklé, stavby dálnic, železničních koridorů, nejrůznější předražené a podivné nákupy a výběrová řízení či smlouvy na miliardové zakázky typu Pendolino či systém na výběr mýtného.

* Nepovažujete za záruku třeba to, že i pro ČSSD je nejvyšší čas začít plnit levicové body vlastního programu a dělat po volbách to, co už potřetí slibuje těm, kdo by ji měli volit?

Sociální demokraté za osm let u moci překročili všechny myslitelné limity. Jen v silné a klíčové pozici KSČM po volbách je záruka, že se něco podstatného na dosavadním korupčním a klientelistickém stylu vládnutí změní. A že statistiky ekonomického růstu budou mít pro ně nějaký smysl. Uvedu jeden údaj, který hodně vypovídá. Za loňský rok má z České republiky do zahraniční odplynout jen v dividendách na 110 miliard korun čistého zisku. Dosavadní koalice se postarala, že mezi těmi miliardami už do budoucna budou odtékat pryč i zisky z privatizovaného Telecomu. Po volbách, pokud tomu nezabráníme, bude chtít ČSSD dokončit to, co už ministr financí Bohuslav Sobotka připravil. Mluvím o plánech ČSSD na privatizaci ČEZ, ČSA, letiště Ruzyně. Zkrátka těžko mluvit o odpovídajícím posunu kvality života občanů, když prostředky, ze kterých to lze financovat, potekou po této poslední vlně privatizace v extrémně vysoké míře za hranice.

* Zkuste ve zkratce odpovědět, proč by měl podle vás volič podpořit komunistickou kandidátku?

Dát svůj hlas ve volbách KSČM znamená hlasovat pro spravedlivé využití ekonomického i sociálního potenciálu země ve prospěch většiny občanů republiky. Znamená to hlasovat pro korupcí nezatíženou politiku a pro program směřující k tomu, aby tato většina žila lidsky slušně, beze strachu a s výhledem na lepší budoucnost. Bylo by nepoctivé tvrdit, že to je v tuto chvíli jen v silách KSČM. Je to v rukou dvou stran, KSČM a ČSSD. Žádná další parlamentní ani mimoparlamentní strana to programově nezaručuje a ty dvě jmenované jen tehdy, když KSČM získá pozici, která neumožní sociálním demokratům potřetí uhnout. Za poctivost si sice nic nekoupíme, ale nikdo si nekoupí ani nás. Chce to zachovat rozvahu, klid a při posuzování všech složitých otázek vývoje nejpočetnější politické strany v ČR uplatňovat ne emoce, ale rozum. Nezištná práce pro druhé, ochota bojovat za sociální spravedlnost, to je to, co posiluje pozici levice na české politické scéně, co dává naději do budoucna. Mluvím zejména o KSČM, jejíž politika, na rozdíl od ČSSD, se nemění podle počasí.

Foto popis| Poslanci Miroslav Grebeníček (KSČM) a Miroslav Kapoun (ČSSD)

Zelený je Štětina, Bursík to je hra a Paroubek kulatý je věc kouzelná
Haló noviny 
10.4.2006 | rubrika: Komentáře - názory - polemika | strana: 13 | autor: Václav VĚRTELÁŘ

Trochu jsem slova známé písně (sportovní agitky) upravil v souladu se současnou situací na předvolební politické scéně. Fenoménem současnosti se stala Strana zelených, i když s ekologií a trvale udržitelným rozvojem (nebo životem?) nemá programově nic společného. Zatím jediným >zeleným< v Parlamentu ČR je senátor Štětina. Zeleného na něm není nic, jeho >životním posláním< je boj proti komunismu. S ekologií nemá v podstatě nic společného ani předseda Strany zelených a její volební lídr Bursík. Ten pouze >mírně v tváři zelenal<, když měl v Zastupitelstvu hl. m. Prahy nějaký spor (tam jsem to zaznamenal). Jinak nemá problém měnit strany a hnutí. V nedávném rozhovoru s >kotelnicí< Jílkovou dal na srozuměnou, že ani netouží po funkci ministra životního prostředí. Raději jiného ministra. Protože dříve měl zájem o městskou policii, myslím, že by šel spíše po funkci ministra vnitra. Tam by asi >více seděl<. Strana zelených je evidentně ze >zákulisí< finančně i mediálně podporována, a do jisté míry se může stát >vějičkou< pro otrávené občany. Divím se však, jak mnozí političtí představitelé tomuto tahu >skočili na lep< a snaží se zdůvodňovat, že jsou také zelení a chtějí se starat o životní prostředí. O to přece Bursíkovi a >těm< za ním postaveným vůbec nejde. Politici: nechte zelené spadnout samospádem do propadliště dějin. Bursík to je >hra<. Problém je mezi ODS a ČSSD, které bojují a budou sveřepě bojovat o moc. Programově se vedení (zdůrazňuji vedení) těchto stran ničím zásadním neliší. Dokonce již dnes jsou ochotni na kompromisy v metodách dosažení společných cílů (tedy moci). ODS má smůlu, protože dnes nemá žádné věrohodné vůdčí osobnosti. Není to ani Topolánek, ani Tlustý. Zato má poměrně značný zástup novozbohatlíků, privatizátorů, tunelářů, restituentů a jim posluhujících vysokých úředníků, analytiků, moderátorů a jim podobných. Složitější je to s >kulatým Paroubkem< a vedením ČSSD (současným). Pokračují v Zemanem proklamované >transformační politice<. Vprivatizaci, výprodeji zbytku národního majetku zahraničním strategickým partnerům za babku, postupně ustupují tlaku Světové banky, Mezinárodního měnového fondu a Evropské unie prosazujících radikální sociální reformy, reformu důchodů, zdravotnictví, školství atd., jejichž základním cílem je maximální privatizace a maximální zisky pro nové vlastníky na úkor většiny občanů. Je to velmi citlivá otázka. Mnoho občanů a příznivců se mne ptá, proč kritizuji ČSSD, že přece by bylo lepší, kdyby ve volbách vyhrála ČSSD, a ne ODS. ODS je prý nebezpečnější. Bohužel je to ještě přežitek pohledu na ČSSD z minulosti. Současné vedení ČSSD se již dávno vzdalo ve svém programu socialistických myšlenek a sociální spravedlnosti. Postavilo se do řad budovatelů liberálního kapitalismu a snaží se k tomu dodat (reklamně) slovo sociální. To však lze dnes pozorovat i u ODS, která dokonce tvrdí, že sociální demokracie jim sociální program ukradla. Svým způsobem je právě proto dnešní vedení ČSSD nebezpečnější pro další vývoj země (a tedy i pro nastávající volby), protože u občanů vyvolávají jakousi představu levicovosti, a tedy sociální spravedlnosti. Zejména u řady starších voličů to vzbuzuje sympatie. Tomu slouží i hysterická antikomunistická kampaň, které napomáhá ČSSD svým známým usnesením i prohlášeními, že s komunisty nebude spolupracovat. Velkou pravděpodobnost má povolební koalice ČSSD a ODS. To by byl výrazný důvod ke zdůvodnění toho, že ODS nemůže plně realizovat >modrou šanci< (již se od ní postupně distancuje). ČSSD by tím naopak zdůvodnila svoji účast na asociálních reformách. Premiér Paroubek má již z koalice s ODS zkušenost ze Zastupitelstva hl. m. Prahy. Pokud si pamatuji, nikdy si nestěžoval.
Jediná KSČM v zásadních otázkách pokračuje ve svém dlouhodobém programu. Nepodlehla svodům různých >radilů<, kteří by ji chtěli různě >modernizovat<, jinak řečeno dostat ji na cestu sociální demokracie. Je to pochopitelné, protože KSČM má stále ještě značný volební potenciál ve společnosti a ten bude s postupným zhoršováním životní úrovně většiny obyvatel, dále stoupat. Všechny vzpomenuté reformy, zavedení eura, účast v agresivních akcích USA a NATO - to vše povede k zhoršení životních podmínek většiny obyvatel ČR. Zabránit tomu může (nebo alespoň zatím zbrzdit) pouze maximální počet hlasů pro KSČM.

V Kladně o nulách i děravých silnicích
Haló noviny 
8.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 2 | autor: Jana ZURANOVÁ

Středočeské divadlo v Kladně obléhali zájemci o pořad Otázky Václava Moravce speciál již tři hodiny před zahájením. A malé předkolo o středočeských problémech se vedlo již ve frontách před divadlem. Protože sem většina musela dojet auty, nadávalo se nejvíce na stav silnic v kraji.
Lídři politických stran - Stanislav Grospič (KSČM), Vlasta Parkanová (KDU-ČSL), Vlastimil Tlustý (ODS), Milan Urban (ČSSD) a Olga Zubová (Strana zelených) - se v otázce dopravy a stavu komunikací dosti lišili. Zatímco Zubová překvapila s vytvořením nové daně z motorových vozidel, který je podle ní součástí systému ekologických opatření, Grospič nešel pro možné zlepšení do dalekých časových horizontů. Poukázal na to, že silnice v středních Čechách by mohly být v lepším stavu, avšak v kraji již druhé volební období vládnoucí občanští demokraté loni nedokázali vyčerpat tři čtvrtě miliardy, kterou si schválili na opravu silnic. KSČM podporuje investice do železnice, ale peníze ve státním rozpočtu by přerozdělila jinak. Na opravu, údržbu a rozvoj komunikací by měly podle ní jít peníze alespoň ve dvojnásobné výši. Chtěla by dokončit rozestavěné dopravní tahy a přenést podstatnou část nákladní dopravy na železnici.
Když se dostal mikrofon také k občanům v hledišti, zjistil ministr Urban, že nikdy neví, kdo a kde ho poslouchá. Informaci jednoho z diváků, že chystané zvýšení porodného na besedě na Kutnohorsku označil jako předvolební show, popřel, že prý to nevyslovil a byl špatně pochopen. Vzápětí však Zubová, jako přímá účastnice besedy, prohlásila, že >pan ministr opět prokázal svou špatnou pamět< s tím, že tam nemluvil o předvolební show, nýbrž o předvolebním folkloru...
Přehlídku nápadů předvedli politici poté, co je občan z Říčan upozornil, že se tu děti už pomalu nebudou mít kde učit. Lídr ČSSD prokázal určitou znalost poměrů, ale obešel fakt, že právě za jejich vlády došly věci tak daleko. Tvrdil, že větší odpovědnost měl prokázat krajský úřad, ale že jde o společnou věc Říčan, kraje a státu. Přidal i slib, že když ČSSD vyhraje volby, škola v Říčanech bude. Tlustý navrhl, aby Říčanům byl předán velký pozemek rozestavěné věznice s tím, že jej obec může zpeněžit a z toho zaplatit výstavbu nové školy. Grospič oba přístupy nazval nesystémovými a vyslovil názor, že Říčanům musí pomoci stát i kraj. Zalitoval, že ve sněmovně při rozdělování dodatečných dotací nad zastánci dotace na výstavbu říčanské školy letos zvítězila sportovní lobby. Prohlásil, že KSČM by přivítala - nejen pro Říčany - kdyby alespoň v investičních a ekonomických otázkách ve školství opět převzala odpovědnost jednotná školská správa.
Smíchem bouřilo divadlo, když Tlustý a Urban odpovídali, kolik >nul< si vydělali v dozorčí radě České konsolidační agentury. Tlustý tvrdil, že všechny peníze poukázal na humanitární a sociální projekty (Kapka naděje, Rakovnický Ráček, stacionář postižených dětí v Jesenici). Urban peníze prý nechal v pokladně ČKA - předsevzal si prý totiž, že je nikdy nevyzvedne. Na to, zda byli činitelé ČKA vystaveni nějakým tlakům od klientů agentury, se divák nezeptal...
Když se rozproudila výměna názorů o reformě státní správy, zněly zlomyslnosti především mezi Tlustým a Urbanem. První tvrdil, že ČSSD nejdříve kraje prosadila a když se jí tam nevede ve volbách, tak že jim chce >zakroutit< krkem. Komunistický lídr se k nutnosti reformy přihlásil a připomněl, že při modelu osmi krajů a desítek okresů byla potřeba polovina úředníků a třetina nákladů než nyní. Za rozumné považuje návrat k okresnímu uspořádání s osmi kraji, což by vítal >Brusel<, neboť model 14 krajů je asymetrický, kraje jsou nestejně velké a nelze na ně napojit ostatní instituce státní správy. Česká televize v pořadu použila při představení středních Čech známou komedii Vesnička má středisková. Pochybuji, že to byla šťastná volba, protože právě takové vesnice tady za 16 let jsou spíše než v rozvoji, v krizi. Kolem Prahy se množí satelitní městečka, která s vesnicí, jak ji známe z minulosti, tedy s rozvojem občanské vybavenosti a dostatkem pracovních příležitostí, nemají nic společného. Snad je proto charakteristické i rozložení volební přízně, kterou v pořadu představil politolog Tomáš Lebeda - čím dále od Prahy, tím více sílí pozice levice, zejména KSČM. Au televizních diváků získal lídr středočeské kandidátky KSČM Stanislav Grospič pomyslnou stříbrnou medaili.

Klíč| Státní rozpočet; krajské volby; Parkanová Vlasta; KDU

Krasavci na billboardech? Takhle vypadají doopravdy!
Aha! 
10.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: NIKOLA POSELOVÁ

VOLBY 2006

PRAHA - Dva měsíce před volbami do Poslanecké sněmovny: Reklamní billboardy se zaplňují tvářemi českých politiků. Je to až k neuvěření, jak se na nich politikům změnil výraz v obličeji. Dříve unavené, upocené nebo nezdravě brunátné tváře se rázem proměnily. Je až k nevíře, jací krasavci teď lemují na billboardech české silnice. Co za jejich parádní image stojí?

Přední pražská vizážistka Miroslava Příborská, která pečuje o řadu známých osobností, komentuje líčení a celkovou image politiků na p ředvolebn ích billboardech. Kde to politikům sluší, na kterých fotografiích omládli a co kde změnit, aby se příště vyvarovali profesionálních chyb.

Jiří Paroubek předseda vlády ČR

Vizážistka: Na premiérovi je vidět, jak je kosmetika mocná čarodějka! Nejenže se zbavil své pověstné bledé barvy v obličeji, ale díky přirozenému make-upu a použití rozjasňovače kolem očí na této fotografii jasně omládl. Jen bych vytkla příliš znatelnou konturu tužky a zřejmě i rtěnky na ústech.
Jak se při stylingu cítil? "Já jsem se cítil velice dobře. Fotograf byl velice zábavný i dvě mladé dámy, které se o mě staraly. Víceméně jsem na takovéto kosmetické přípravy zvyklý," svěřil se premiér.

Mirek Topolánek předseda ODS

Vizážistka: Také dobrá volba! Pan Topolánek zvolil modrý nádech fotografie. Určitě dal na rady odborníků, kteří věděli, že modrá zakryje nedostatky pleti, popraskané žilky, ale i mužné vrásky. Celkový efekt vypadá jednoznačně působivě.
Jak se při stylingu cítil? "Jelikož často vystupuji v televizi, tak k líčení a pudrování přistupuji naprosto profesionálně. Bez emocí," sdělil Mirek Topolánek.

Martin Bursík předseda Strany zelených

Komentář vizážistky: Nemám připomínky, celkový nádech pleti pana Bursíka vypadá přirozeně. Nic mi v tomto případě nechybí a ani mě neruší.
Jak se při stylingu cítil? " Musel jsem to přežít," přiznal.

Miroslav Kalousek předseda KDU-ČSL

Vizážistka: Konečně fotografie, kde se pan Kalousek usmívá! Vypadá tak daleko přístupněji.
Broskvový nádech make-upu působí přírodně.
Celkovou image si pan Kalousek může vytvořit tímto sympatickým úsměvem.
Jak se při stylingu cítil? " Není to nic, v čem bych se vyžíval, je to nezbytná bezbolestná operace. Beru to jako nezbytnou součást mé práce," řekl Aha! Miroslav Kalousek

David Rath ministr zdravotnictví

Vizážistka: Přirozeně nenápadný make-up s použitím rozjasňovače, vše je v naprostém pořádku. Pan Rath je ve skutečnosti pohledný muž, ale nemůžu si pomoci, musím mu vytknou jednu věc. Sestřih jeho vlasů by potřeboval menší obměnu. Působí velmi nemoderně.
Jak se při stylingu cítil? "Že bych styling dvakrát zbožňoval, to nemůžu říct, ale myslím si, že to k naší práci politika patří." Tvrdí David Rath

Foto popis| Mirka Příborská
Foto autor| Foto ČTK
Foto autor| Foto Aha! - Martin Přibyl
Foto autor| Foto ČTK
Foto autor| Foto archiv KDU-ČSL

Foto popis| Miroslav Kalousek propagující rodinnou politiku.
Foto autor| Foto Aha!

Foto popis| David Rath zobrazený na předvolební billboardu ČSSD.
Foto autor| Foto ČTK

Foto popis| Mirek Topolánek na svém předvolebních billboardu.
Foto autor| Foto ČTK

Foto popis| Jiří Paroubek předtím.
Foto popis| Jiří Paroubek potom.
Foto autor| Foto Aha - Petr Novotný

Klíč| Kalousek Miroslav;KDU

Anketa s našimi politiky...
Šíp 
8.4.2006 | rubrika: Sudoku | strana: 2

luštíte sudoku?

Premiér Jiří Paroubek (ČSSD) Neluštím, a myslím, že moje žena také ne.
Mirek Topolánek (Předseda ODS) Luštil jsem pár snadných a mírně obtížných. Je to o logice a představivosti, nemám s tím problém. Ale na ty středně obtížné a těžké jsem se kvůli nedostatku času ještě nedostal. Miroslav Kalousek (Předseda KDU-ČSL) Já ne.
Ale jinak se do sudoku zbláznila celá rodina.
Já jsem jediný, kdo odolává.
Martin Buršík (Předseda Strany Zelených) Sudoku neluštím. Ale všichni okolo mě luští. Věřím, že po volbách si sednu, udělám si kávu a vyzkouším si to také. Do voleb na to ale určitě nebudu mít čas.
Vojtěch Filip (Předseda KSČM) Ne. Ale dcera luští sudoku hrozně ráda.
Já teď nemám čas ani na křížovky, a to mě mrzí. Snad se k nim dostanu po 2. červnu.

Foto popis|

Klíč| Kalousek Miroslav; KDU

Zaútočí s Věrou Bílou
Šíp 
8.4.2006 | rubrika: Téma dne | strana: 3 | autor: JITKA ZADRAŽILOVÁ, TOMÁŠ SYROVÁTKA

Strana zelených vsadí během předvolební kampaně na romskou kapelu Kale se známou zpěvačkou Věrou Bílou. "Kromě ní nás podpoří například spisovatel Ivan Klíma," uvedl pro Šíp volební manažer zelených Petr Hrdina.

Foto autor| Foto ŠÍP - František Stýblo 2x, Jiří Koťátko, Michal Šula, Jiří Kopáč ČTK - Michal Doležal a Igor Šefr

Pobřežní hlídka
Euro 
10.4.2006 | rubrika: Fokus | strana: 3 | autor: JAN ŠTĚTKA

PŘEDVOLEBNÍ POVODNĚ

Politici se naučili sjíždět velkou vodu

Nehoršeme se, že vůdcové mají v povaze vyčnívat. Ve středověku bývalo věcí cti, aby králové táhli do bitev v čele šiků. Novodobí politici alespoň touží být u všeho, nač se upíná zrak jejich voličů. Americký prezident Bush občas létá plácat po zádech své vojáky do Iráku, hlavy evropských států zase bývaly často k vidění mezi svými kontingenty na balkánských bojištích. Hojný výskyt českých ministrů, hejtmanů a starostů na březích rozvodněných řek v uplynulých dvou týdnech byl proto docela normální a chvályhodný. Lidé potřebovali vidět, že jejich předáci s nimi přímo v terénu sdíleli během ničivých povodní utrpení a nepohodlí. Oceňovali, že v rozhodujících chvílích nesedí v pražských palácích, ale jsou jim jednoduše nablízku. Ostatně tomu tak bylo i v letech 1997 a 2002.
V prvních dnech povodní všechno šlapalo na jedničku. Dosud čerstvé zkušenosti z minulých záplav tlačily politiky ke střízlivým odhadům, k obezřetnosti a hlavně k věcnému přístupu. Jestli o katastrofě promlouval k občanům z televizních obrazovek sociální demokrat, lidovec, občanský demokrat nebo nezávislý starosta, bylo v té době k nerozeznání. Tváří v tvář rozezlenému živlu tyto nuance nikoho nezajímaly.
Až ve chvíli nejkritičtější, když voda začala téct Znojemským a Ústeckým do domů, si premiér Jiří Paroubek vzpomněl, že na věci je pouhé dva měsíce před volbami zapotřebí nahlížet politicky. Že bude užitečné ještě za tepla nasvítit a pranýřovat viníky situace. A tak vyletěl šéf Povodí Moravy Miroslav Konečný, jemuž byla naúčtována přetékající přehrada ve Vranově nad Dyjí. To, že šlo spíš o snahu předložit veřejnosti padající hlavu, svědčí fakt, že Konečný byl ředitelem pouze dočasně pověřeným, působícím ve funkci pouhý čtvrtrok. Diví se někdo provizornímu šéfovi, že si nevzal na triko preventivně odpustit celou Vranovskou nádrž už v únoru, když povodeň také nemusela přijít? Možná nebyl Konečný dost předvídavý, ale předpisy neporušil. Kolikrát jsme jen podobně neprůstřelnou obhajobu slyšeli i ze Strakovy akademie. Z jižní Moravy obrátil premiér ještě týž den svůj hněv k Ústí nad Labem, kde svého přímého volebního soupeře primátora Petra Gandaloviče z ODS a jeho úřad učinil zodpovědným za zatopení labských nábřeží. I to bylo jen účelové šermování, protože hráze zapomněl postavit spíš stát.
Obyčejná obrana před povodní se okamžitě proměnila v prestižní soutěž mezi vládou (ČSSD) a hejtmany (ODS), kdo urve větší díl vítězství nad přírodní pohromou. Nikoli náhodou začaly záchranné práce připomínat konec druhé světové války, kdy se nad ještě dýchající nacistickou bestií předčasně porcovala osvobozovaná Evropa. Kdo dá rychleji víc peněz vyplaveným, kdo se ukáže na více postižených místech, kdo se častěji nechá vyfotit nebo natočit na pozadí kalných jezer a na pytlích s pískem, takový hokynářský étos mělo závěrečné dějství boje s povodní. ČSSD se přitom promyšleně prezentovala jako tým: jeden ministr sehnal peníze, druhý navýšil rozpočet, třetí zajistil distribuci k zasaženým. Každý lídřík získal své ostruhy, svou fotogalerii slávy. Musíme si přece pomáhat, tentokrát k volebním preferencím.
Jako mělo finále druhé světové války své Jalty, Postupimi, Hirošimy a nakonec i železnou oponu, má nebo bude mít i pozadí zápasu s vodním drakem svoje Vranovy, Ústí, masivní rychloinvestice do protipovodňových hrází a nakonec i nové přerozdělení mandátů v Parlamentu. Dělit se o vítězství prostě nebývá pro zdánlivé spojence jednoduché. Gandalovičova silná slova o politickém hyenismu, náhodně nafocená a zveřejněná akce Vlastimila Tlustého na záchranu psa Alíka, procházka primátora Pavla Béma tunelem pražského metra nebo snímky Mirka Topolánka s rozvodněnou řekou Moravou umístěné na jeho vlastním webu jen připomínají kdysi marnou Churchillovu snahu dát dělení kořisti do nějaké rovnováhy.
Slouží mnohým politikům ku cti, že je během povodní tolik vidět ani slyšet nebylo. Že si snad i z úcty k několika lidským obětem a miliardovým škodám na majetku odpustili pózování či knížecí rady. To je třeba případ lidoveckého předsedy Miroslava Kalouska, jemuž Lužnice vyplavila v Bechyni jednu z jeho nemovitostí, ale v žádných médiích to neprodával. Ani hejtmani, kterým povodeň už tradičně dává jednu z nemnoha příležitostí udělat si celostátní renomé, toho zatím nezneužili. Rozumný byl i přístup prezidenta Václava Klause, který dával veřejnosti najevo svou přítomnost, zároveň se ale nepletl exekutivě ani odborníkům do jejich kompetencí. Trochu nepochopitelně vyznělo jen mlčení Strany zelených, která na regulaci vztahu příroda - civilizace postavila svou existenci.
Dnešní povodeň přišla právě rok před zahájením druhé etapy výstavby nových hrází. Přinese Paroubkem iniciovaný vznik protipovodňového fondu něco nového? Snad trvalý dostatek peněz zajistí větší rychlost a důslednost. Ovšem zařídit, aby i v dobách sucha běžel na plné obrátky ten nejspolehlivější motor protipovodňové prevence, totiž permanentní strach před zakalenou vodou, žádný kabinet neumí.

Foto popis|

O autorovi| JAN ŠTĚTKA (jan.stetka@euro.cz)

Klíč| Volební preference; Kalousek Miroslav; KDU

ODS je stále favoritem
Euro 
10.4.2006 | rubrika: Monitor | strana: 8 | autor: (ČTK)

VOLEBNÍ PREFERENCE

PRAHA - Opoziční ODS dva měsíce před volbami potvrzuje roli favorita s předpokládaným ziskem 29,3 procenta hlasů, i když je toto číslo o půl procenta menší než v polovině března, uvádí nejnovější průzkum Factum Invenio. Strana zelených by poprvé překročila hranici deseti procent hlasů, mírně si polepšili i lidovci.
Na druhém místě zůstává před KSČM vládní sociální demokracie, která si pohoršila z 26,5 na nynějších 25,3 procenta hlasů. Lidovci by získali 9,9 procenta hlasů oproti 8,8 v polovině března. Strana zelených je podle Factum Invenio nejpřijatelnější variantou pro voliče ČSSD i ODS.

Tabulka

Volební v březnu 2006* preference
Strana        15. březen  29. březen
ODS             29,8        29,3
ČSSD            26,5        25,3
KSČM            17,8        17,6
Strana zelených  9,1       10,5
KDU-ČSL          8,8        9,9
*) údaje v procentech
Pramen: Factum Invenio

Foto autor| FOTO: ČTK, Martin Siebert

Klíč| Volební preference; KDU

Je to pradědeček
Euro 
10.4.2006 | rubrika: Monitor | strana: 9 | autor: PAVEL PÁRAL

EURONOTES

Jsem rád, že se neprokázala korupce nebo pokus o korupci, reagoval premiér Paroubek pro deník Právo na zprávu, že Zdeněk Doležel byl obviněn z pokusu o podvod. (I my jsme rádi, že šéf sekretariátu dvou českých premiérů nemá být korupčník, ale jen podvodník.) * Zdeněk Buček přežil čtyři dni na ostrůvku v zatopené Kančí oboře poblíž Břeclavi. Živil se žábami a snědl i užovku. (Dá se očekávat, že Strana zelených bude pro padoucha požadovat exemplární trest.) * Novopečení otcové by měli mít nárok na dva týdny otcovské dovolené. Navrhuje to ve svém volebním programu ODS. (A co se tak inspirovat u jistého amazonského kmene, jehož členové věří, že žena rodí jen tělo dítěte, zatímco otec musí porodit jeho duši. Proto ženy obvykle rodí na maniokové plantáži s motykou v ruce, zatímco muži leží v chatrči v síti a jsou obskakováni celým kmenem.) * Nizozemský profesor Ernst van de Wetering identifikoval Rembrandtův obraz z galerie Uffizi ve Florencii jako portrét Jana Amose Komenského. Malba byla dosud běžně označována jako portrét Starého muže. (Ministr kultury Vítězslav Jandák však tento závěr ostře odmítá jako předvolební útok ODS s odkazem na výsledky výzkumů personálně obměněných památkových úřadů. Podle nich jde evidentně o podobiznu jiného českého velikána se stejným křestním jménem. Na obraze je dle jejich názoru Jan Amos Paroubek, prapředek dnešního českého premiéra.) * Více než polovina dospělých Čechů a Češek trpí minimálně nadváhou a počet tlouštíků v české populaci se neustále zvyšuje. Výsledky šetření agentury STEM/MARK, které minulý týden zveřejnila ČTK, potvrzují, že loni trpělo nadváhou či obezitou 52 procent obyvatel. (Politické strany tuto významnou skupinu voličů přitom zcela zanedbávají. Co třeba zavést nárok na jednu kachnu týdně zdarma pro voliče těžšího než sto kilogramů? Nebo bezúročnou půjčku na nákup vepře v jateční hmotnosti?)

O autorovi| PAVEL PÁRAL (pavel.paral@euro.cz)

Jaký bude svět za 50 let?
Květy 
6.4.2006 | rubrika: Kronika Země | strana: 54 | autor: IVO BARTÍK

Robofotbalisté vyhrají mistrovství světa, do důchodu půjdeme v 75 letech

"Netvrdíme, že budoucnost lidstva bude přesně taková,
jak ji ukazují naše prognózy," říká Ian Neild. "Z předešlých prognóz se ale téměř všechno
splnilo a teď tomu doufám nebude jinak."

Britská společnost British Telecom (BT) pravidelně sestavuje předpovědi změn, jež naši planetu v nejbližších 50 letech postihnou. Před časem tak například ohlásila nástup internetových obchodů i masovou oblibu esemesek.

"Zázračné"
novinky

Na prognózách pracuje skupina futurologů BT, kteří ke svým závěrům připojují i studie jiných výzkumníků. Že někdy znějí až příliš fantasticky? "Každá nová vyspělá technologie má přece v sobě kus zázraku!" říká spisovatel Arthur C. Clarke.
"Pořád se kolem nás dějí neuvěřitelné věci," usmívá se Ian Neild. "Vždyť od stavby prvního prakticky použitelného letadla pro let na Měsíc uplynulo jen asi šedesát let! Za stejnou dobu se počítač Colossus smrskl ze stroje velikosti obýváku na hrací konzoli do ruky. Podobně fantastický vývoj teď nepochybně čeká biotechnologie, nanotechnologie i řadu dalších oborů."

Podívejme se tedy, co tým Iana Neilda předpovídá.

2006 až 2015

* Nábytek, tapety, světla aj. budou měnit barvu podle vaší nálady. Na "obrazovkových" oknech si nastavíte jakoukoli vyhlídku. Dveře nebudou mít zámky, nýbrž kamery: počítač otevře jen tomu, koho pozná.
* Televizory budou šířit vůně či
pachy podle obsahu vysílání.
* Každá čtvrtá televizní celebrita
bude počítačově vytvořená.
* Přijdou rozvody kvůli "mileneckým" aférám lidí a virtuálních osobností.
* Do důchodu se bude odcházet
v 70 letech.
* Strany zelených začnou podpo
rovat jadernou energetiku.
* Elektronická stimulace mozku nahradí drogy; bude schopna navodit i orgasmus.
* Geneticky upravené potraviny
budou léčit choroby.
* V hitparádách budou soutěžit
reálné i virtuální skupiny.
* Mikročipy budou sledovat pohyb dětí, psů, aut, ba dokonce i fotbalových míčů.
* Inteligentní hračky budou rozumět dětem a budou s nimi mluvit.
* Opylování rostlin obstará robo
hmyz.
* Osobní "černé skříňky" zazna
menají celý váš život.
* Armády vyspělých zemí se obejdou bez vojáků na bojišti: zbraně budou dálkově ovládány.
* Knihy, hudba, filmyaj.budou
prodávány převážně on-line.
* Turistika se stane jedním z největších problémů pro životní prostředí.
* Šperky budou podle přání měnit
barvu a tvar.
* Miniaturní roboti budou provádět operace přímo v našem těle; na místo se dostanou krevním řečištěm.
* Mobily dostanou nové funkce: například vibrace vyjadřující city hovořících osob, volající se bude hlásit vlastním zvoněním aj.
* Vznikne olympiáda extrémních sportů.
* Oblečení bude samo zajišťovat tepelnou pohodu uživatele, měnit barvy a vůně, sloužit jako displej a ve tmě vyzařovat světlo.

2016 až 2030

* Roboti vybavení umělou inteligencí vstoupí do politiky; nebude je možné zkorumpovat; získají i Nobelovy ceny.
* Automobily budou řídit satelitní systémy bez doteku lidské ruky.
* Běžné budou dovolené v hotelích
na oběžné dráze kolem Země. * V domácnostech bude více robopsů a robokoček než skutečných zvířat.
* Ve vesmíru vzniknou doly a to
várny.
* Nejoblíbenější hračkou se stane "živý" plyšový medvídek -mluvící robot vybavený emocemi.
* Genová terapie umožní růst vla
sů na plešatých hlavách.
* "Chytrý" make-up se bude sám
měnit podle osvětlení.
* Nanoroboti v zubní pastě budou automaticky ošetřovat chrup.
* Bude vyvinuto plně funkční umělé oko.
* Androidi budou tvořit 10 % obyvatel světa, robotů bude víc než lidí.
* Zhroutí se penzijní systém.
* Věk pro odchod do důchodu se
zvedne na minimálně 75 let.
* Čína se stane vedoucí mocností světa, nápis Made in China bude dokladem nejvyšší kvality.
* Ve filmechsidivákbudemoci sám zvolit, kteří herci budou hrát které role.
* Většina Američanů se bude domnívat, že 2. světová válka byl jen úspěšný filmsmnohapokračováními.
* Televizory budou mít hologra
fickýobraz.
* Pro boj s teroristy bude vyvinut
kybernetický hmyz.

2031 až 2050

* Bohatí lidé budou trávit dovolenou doma: technika jim tam udělá pláž, moře, slunce a vzápětí třeba zasněženou sjezdovku.
* Lékaři dostanou k dispozici umělý mozek vhodný pro transplantace.
* Na Měsíci bude postaveno město. * Policejní sbory budou zprivati
zovány.
* Většina lidstva bude funkčně negramotná, vše za ně obstarají roboti.
* Na světě bude žít 10 miliard
lidí.
* Polovina spotřeby energie bude získávána z pohybu mořských vln.
* Nejúčinnější zbraní se stanou asteroidy, jež bude možné ve vesmíru uchýlit z dráhy a namířit na pozemský cíl.
* Zacelí se ozonová díra.
* Z kanceláří zmizejí displeje počítačů, lidé je budou mít vestavěné do speciálních brýlí.
* Odborníci budou řídit výskyt dešťových srážek (větru ale neporučí). *

Foto popis| Domy "srostlé" s počítači: to je budoucnost našich měst
Foto popis| Ten taxík zas letí pozdě - kdy už mě sakra naloží?
Foto autor| Snímky PROFIMEDIA. CZ

Domek pro každého, barmany do tramvají
Nedělní svět 
9.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: Jan Malinda

PRAHA - "Chceme hledat cesty pro snadnější možnost bydlet v rodinných domech se zahradou, popřípadě v malých domcích se zahrádkou pro nenáročné!" láká voliče strana 4 VIZE. "Tři roky daňových prázdnin pro podnikatele!" hlásá České hnutí za národní jednotu. "Revizory překvalifikujeme na číšníky a barmany, kteří by v prostředcích MHD obsluhovali cestující!" slibuje strana Helax -Ostrava se baví.
Do sněmovny letos kandiduje 26 uskupení. Čtyři pětiny z nich mají mizivou šanci uspět. Čím jsou menší, tím smělejší ambice mají. Přestože jim voliči v posledních volbách věnovali nanejvýš několik tisíc hlasů, vůdcové politického undergroundu se nevzdávají. Po úspěchu zelených v předvolebních průzkumech věří, že se při troše štěstí může do parlamentu dostat každý.
Politologové však jejich entuziasmus mírní. "Zelení uspěli, protože přestali být stranou jednoho tématu a shodou okolností zaspali jejich přímí konkurenti. Rozhodně to neznamená, že uspět může každý a že mu stačí jen štěstí," říká politolog Ladislav Cabada.
Podle vůdce Pravého bloku Petra Cibulky může za nízké preference malých stran spiknutí médií v režii sovětské tajné služby KGB a ignorance České televize, která jim nedává prostor v pořadu Otázky Václava Moravce Speciál. Politolog Cabada má však střízlivější teorii: "Pravý blok Petra Cibulky je příkladem radikální extremistické strany, která brojí úplně proti všemu. Je to strana jednoho muže, která nemá další osobnosti, a proto je předem odsouzena k neúspěchu."
Druhým handicapem, který znemožňuje malým stranám vstup do sněmovny, je podle Cabady zaměření na jediné téma - ať už jsou to zastánci většího zastoupení žen v politice, monarchie či moravské samostatnosti. "Voliči nejsou hlupáci, svého hlasu si váží," podotýká Cabada.
POKRAČOVÁNÍ na str. 4

Do Poslanecké sněmovny se chtějí protlačit vskutku roztodivná uskupení
VOLBY 2006
ZBÝVÁ TÝDNŮ 8
DOKONČENÍ ze str. 1
Přestože drobné strany ve volbách patrně neuspějí, mohou na sebe alespoň upozornit a posléze uspět u regionálních a obecních voleb.

Láskou do sněmovny

"Vznik strany 4 VIZE je určitým způsobem reakcí na nedostatek lásky mezi lidmi. Lidé žijí ve shonu a často pod stresem v prostředí, které není příznivé pro jejich duši," osvětluje pohnutky, které ho vedly k založení hnutí dvaatřicetiletý Zdeněk Macura. Bývalý výrobce dřevěných hraček vidí spásu Česka v daňovém systému zredukovaném na papír formátu A4, v omezení reklamy a přesídlení obyvatel z paneláků do rodinných domů, na jejichž výstavbu by ve velkém přispíval stát.
Na rozdíl od lídra 4 VIZE je šéf České pravice Michal Simkanič postavou poměrně známou. Muž charakteristický pachem cigaretového kouře a letitým sakem s odznáčkem v podobě americké vlajky upoutal pozornost médií, když loni na jaře záhadně koupil a ještě záhadněji spálil směnku premiéra Stanislava Grosse. To jej katapultovalo až do talkshow Jana Krause Uvolněte se, prosím, kde Simkanič představil slavnou stranickou hymnu: "My všichni na jedné lodi jsme a v dálce zářivý cíl. My všichni na jedné lodi jsme s Českou pravicí." Tím ale aktivita strany, která měla zálusk dokonce na celkové volební vítězství, ustrnula.

Radikální rozum

Mezi nejaktivnější mimoparlamentní politiky patří Petr Cibulka a jeho Pravý blok. Uskupení s hlavním heslem "Kdo neklade zlu odpor, stává se jeho obětí" v roce 2002 získalo přes půl procenta hlasů. Spoléhá na útočnou rétoriku, webové stránky s "Necenzurovanými novinami" a příležitostné divoké průniky na televizní obrazovku. Podle politologů však přílišná horlivost voliče spíše odrazuje. Cibulka je znám divokou typografickou úpravou, která napovídá, že mívá na počítačové klávesnici potíže s tlačítkem Caps Lock.

Pracovitost kozoroha

Mezeru po odchodu republikánů ze scény se snaží zaplnit Národní strana v čele s tajemnou blondýnkou Petrou Edelmannovou. Počátkem roku přilákala média zasazením pochybného pamětního kamene v místě bývalého koncentračního tábora v Letech u Písku. S pro ni nepříznivými výsledky předvolebních průzkumů to ale nijak nezahýbalo. Chladnou hlavu a idylické fotografie české rozkvetlé kotliny naopak prosazuje hudební skladatel a producent Petr Hannig, který už podruhé vede do voleb Stranu zdravého rozumu. "Politika mě vždycky zajímala. I proto jsem si na počátku 80. let koupil chalupu na Klatovsku, abych mohl poslouchat televizní signál z Německa," píše o sobě v životopise. Tvrdí, že se "obklopuje skutečně na slovo vzatými odborníky a že má skvělý čich pro to, co je třeba udělat, a neúmornou pracovitost kozoroha". Loni na podzim nabízel přední místa na svých volebních kandidátkách prostřednictvím inzerátů v novinách.
Mezi nejvytrvalejší malé strany patří stoupenci obnovení monarchie sdružení pod názvem Koruna česká. Jako jediní z porevolučních politických stran se mohou pyšnit tím, že o jejich "protistátních aktivitách" psalo již v roce 1988 Rudé právo.

"Jistota" čtyřnásobku

Manažerský přístup k volbám zvolil lídr strany Moravané Pavel Dohnal. Sponzorům nabízí, že jim vyplatí čtyřnásobek hodnoty jejich finančního daru v případě, že strana Moravané obdrží ve volbách získá 1,5 procenta hlasů a dosáhne tak na štědrý příspěvek ze státní kasy. Voliče burcuje hesly: "Moravu vytáhnem z bláta, kam ji dostal Čechů táta!" či "Volte všichni Moravany ať nastanou velké změny!"
Volby přitahují nejen mocichtivé, ale i recesisty. Balbínova poetická strana se pravidelně účastní sněmovních, senátních i evropských voleb. Před čtyřmi lety jí dalo hlas téměř 10 tisíc lidí. "U balbínovců není ani tak zajímavé, co dělají, jako spíše proč to dělají a kde na to berou peníze," poznamenává politolog Ladislav Cabada. Strana má na svědomí letošní billboardovou kampaň, ve které zesměšňovala vůdce lidovců Miroslava Kalouska.
Jako jedna z mála miniaturních stran si dokázala vychovat i vážné parlamentní kandidáty. Někdejší lídr balbínovců Jaroslav Hutka totiž letos přeběhl do seriózní politiky a kandiduje na volitelném místě za zelené.

Humor a zisk

Za recesi se schovává i politické sdružení Helax - Ostrava se baví. Hesla jsou na první pohled lákavá a vtipná: "Využijeme podzemní štoly po důlní činnosti, vybudujeme ostravské metro" či "povolíme osobám s kočovnými sklony naprosto volný pohyb s výjimkou měst a venkova". Ve skutečnosti jde opět o peníze. Vůdci pouze zneužívají toho, že mohou ve veřejnoprávních médiích i na kandidátkách zdarma distribuovaných do všech domácností propagovat název komerčního rádia.

***

PŘÁNÍ MALÝCH

Strana zdravého rozumu

* Zavedeme vízovou povinnost pro občany USA

České hnutí za národní jednotu

* Sjednotíme Českou republiku a Slovensko

Helax - Ostrava se baví

* Požádáme o organizaci Zimní olympiády v roce 2013 v Beskydech na Lysé hoře
* Dům toho, kdo odejde pracovat a žít do Prahy, srovnáme se zemí

Moravané

* Vytvoříme moravskou televizi a moravský rozhlas, z nichž by se obyvatelé Moravy přednostně dovídali informace o svém území, mimo jiné i realističtější předpověď počasí, než jsou stávající předpovědi o počasí v Praze
ZDROJ: PROGRAMY STRAN

Graf

POSLEDNÍ PREFERENCE
(údaje jsou v procentech)
ZDROJ: Factum Invenio (průzkum z 24. - 29. března; 959 respondentů)

VOLEBNÍ ÚČAST 53,6 PROCENTA

ODS 29,3
ČSSD 25,3
KSČM 17,6
Strana zelených 10,5
KDU-ČSL 9,9

5 % hranice pro vstup do sněmovny

US-DEU 2,5
hnutí Nezávislí 1,9
SNK-ED 1,0
NezDem (Železný) 0,4
Ostatní 1,6

Počty mandátů ve sněmovně

KSČM (38)
SZ (22)
KDU-ČSL (21)
ODS (64)
ČSSD (55)

Tabulka

JAK USPĚLI V MINULÝCH VOLBÁCH

Pravý blok                     28 163 hlasů 0,59 procent
Moravané*                      12 957 hlasů 0,27 procent
Strana zdravého rozumu         10 849 hlasů 0,22 procent
Balbínova poetická strana        9287 hlasů 0,19 procent
Humanistická strana              8461 hlasů 0,17 procent
Česká pravice                    2041 hlasů 0,04 procent
České hnutí za národní jednotu   602 hlasů  0,01 procent
*v roce 2002 kandidovali pod jménem Moravská demokratická strana

Foto popis| SRANDA MUSÍ BEJT. Stejně jako před čtyřmi lety, pojala Balbínova poetická strana letošní kampaň jako jednu velkou hospodskou veselici (na snímku "geniální guvernér" partaje Jiří Hrdina).
Foto autor| Foto archiv

Klíč| senátní volby; Kalousek Miroslav; KDU

Sázka na zelenou
Podnikatel 
20.3.2006 | strana: 1 | autor: Miloš Vávrů

Bude dvouciferný volební cíl Martina Bursíka reálný?
V červnu t. r. nás čekají nové volby, ale souboje lídrů hlavních politických stran před nimi připomínají obehranou desku. Není proto divu, že když v této kakofonii chvalozpěvů a pomluv zazněl svěží nápěv, část voličů zavětřila. Co mohou čekat od Strany zelených, to jsme sondovali v rozhovoru s jejím předsedou Martinem Bursíkem.

Pane předsedo, čemu přičítáte tak výrazný růst obliby Strany zelených u voličů?

Myslím, že jde o kombinaci dvou faktorů. Za prvé je na naší politické scéně už dlouho bílé místo rezervované pro Zelené - jsme zastoupeni v 15 parlamentech evropských zemí a máme 42 poslanců v Evropském parlamentu. V ČR se dosud nepodařilo zeleným zakotvit, přitom počet obyvatel, kteří slyší na téma kvality života a další typicky zelená témata, se rozšiřuje. Druhým důvodem vzrůstu naši podpory je to, že lidé hledají alternativu k současné politice parlamentních stran. Politika trpí nedostatkem obsahu a přebytkem agresivity, silných slov a osobních útoků. Zvýšený zájem o Stranu zelených je i důsledkem věcného, klidného stylu naší politiky. Navíc jsme v jistém smyslu překvapili tím, že jsme předložili nejen kvalitní a podrobný program politiky životního prostředí, ale i program ekonomický, sociální, zdravotní, zahraniční politiku a podobně. Zelení jsou univerzální politickou stranou.

* Pro letošní parlamentní volby jste si stanovili dvouciferný výsledek. Je to reálné?

To právě souvisí s mou první odpovědí. Po zvolení do čela strany jsme si stanovili střízlivý výsledek mezi sedmi a osmi procenty. Ale později jsme si z ohlasů veřejnosti na naši politiku uvědomili, že věcný a neagresivní styl politiky může náš výsledek zlepšit. Mezi našimi příznivci je asi 40 procent voličů do 29 let, dalších 20 procent tvoří voliči mezi 29 a 44 lety. To znamená to, že nesbíráme nespokojené voliče (mladí přece nejsou a priori nespokojení), ale lidi, kteří dosud neměli alternativu - ani v Zelených, protože jsme dlouho nepředstavovali reálnou politickou sílu. Teď se situace změnila, Zelení dozráli, překročili jsme ve čtyřech průzkumech hranici pro vstup do parlamentu, a lidé na to reagují.

* Kolik hodláte vydat na předvolební kampaň a z jakých zdrojů?

Schválený rozpočet naší předvolební kampaně je 13 milionů korun plus prostředky ze sponzorských příspěvků. Držíme se etických pravidel a přijímáme finanční příspěvky jen od firem, jejichž profil, strategie a orientace je v souladu s naší politikou. Ctíme přirozeně zákon, podle něhož jsou donátoři zveřejněni v pravidelné zprávě parlamentu. Na kampani se podílí řada spřízněných profesionálů, kteří pro nás pracují buď zadarmo, nebo za režijní náklady. Uplatňujeme projektový způsob řízení kampaně. S některými partnery máme dohodnut odklad plateb až po volbách. Uzavíráme několikamilionový úvěr pro dofinancování volební kampaně. Stanovili jsme si rozpočet tak, abychom po volbách vyrovnali všechny závazky, vytvořili rezervu pro financování podzimní kampaně před municipálními, krajskými a senátními volbami a mohli pokračovat v profesionalizaci strany.

* Jaký je dnes počet členů vaší strany a počítáte s tím, že do voleb vzroste?

Dnes máme asi 1500 členů a stále jich přibývá. Jen za poslední měsíc přibylo přes dvě stě nových přihlášek. Tím, jak se více dostáváme do médií, rostou naše preference a lidé se seznamují s naším volebním programem, stáváme se atraktivním subjektem a další lidé přicházejí. Důležité je, že máme sestaveny plné kandidátky ve všech krajích a lídři kandidátek vzešli z tvrdé konkurenční soutěže.

* Máte představu o typickém voliči Strany zelených a jak byste ho charakterizoval?

Jsme jedinou politickou stranou u nás, která definovala své voliče. Jde převážně o lidi mladé a střední generace, pro které je atraktivní nejen ekologický program, ale i téma ochrany lidských práv, rovných práv žen, tolerance k menšinám včetně homosexuálů, k imigrantům a podobně. Pak jde o environmentálně citlivé obyvatele, profesionály z oblasti školství, vývoje, z vědeckých a výzkumných institucí, ale také podnikatele, kteří sázejí na efektivitu, modernizaci a inovace. Podporují nás však i senioři, kteří žijí aktivní život. Nejsme stavovskou stranou pro velkokapitál, nebo pro pracující, ale stranou pro lidi, kteří přemýšlejí o kvalitě života.

* Co může SZ nabídnout podnikatelům?

Naše ekonomická politika je orientována liberálně. Pokud jde o náš vztah k převažující politice vlády koncentrované na pobídky pro velké zahraniční investory: nehodnotíme uplynulé období v principu negativně; ČR využila výhodné polohy, dobré infrastruktury a stabilního makroeknomického prostředí a přilákali jsme investory. To má však i negativní projevy - přílišnou vazbu na několik velkých firem a tlak na životní prostředí, zejména na infrastrukturu (viz kamionová doprava). Je čas politiku investičních pobídek změnit. Dáváme přednost pobídkám orientovaným na malé a střední podnikání a na služby, přitom je důležité podporovat regionální vazby jako ochranu před odchodem investorů. Naše daňová politika zaciluje do konce příštího volebního období ke složené daňové kvótě 35 procent, tedy ke snižování celkové daňové zátěže, ale nezúčastňujeme se závodů ve snižování daně z příjmů právnických osob. Naopak si všímáme vysokých vedlejších nákladů práce, trváme na zrušení neústavní minimální živnostenské daně, chceme urychlit zakládání firem do 14 dnů, prosadit personální a procesní audity na úřadech, a tím snížit byrokracii.

* Nedávno jste zveřejnili svůj volební program. Na co byste v něm upozornil především?

Na návrhy reforem důchodového systému a zdravotnictví. Pokud jde o důchody, navrhujeme třípilířový systém, který by umožňoval dobrovolně odvést 3 procenta ze základního pojištění do druhého, fondového pilíře s podmínkou dodání dalších 3 procent vlastních úspor (opt-out). Ve zdravotnictví navrhujeme definovat rozsah standardní lékařské péče, která bude zajišťována ze zdravotního pojištění. Kraje vypíší výběrová řízení a poptají tyto činnosti nezávisle na typech zdravotnických zařízení. Rozhodující bude Dokončení na str. 2

* Vsadí na zelenou?

Dokončení ze str. 1 kvalita a komplexnost nabídky. Navrhujeme rakouský systém paušálních poplatků za lék na receptu s tím, že chronickým pacientům bude umožněno dostat za paušál více dávek léku. Tím budou smazány příplatky za léky a nemocní nebudou chodit k lékaři, aby jim předepsal lék na banální chorobu, protože se jim to nevyplatí. Jako zelené nás zajímá i to, co se s nespotřebovanými léky děje, zda nekončí na skládkách, ve spalovnách a v povrchových vodních tocích. Vaše strana je umísťována do středu politického spektra s tím, že v některých aspektech je napravo (důraz na snižování přímých daní a nákladů práce), v jiných naopak nalevo (státní regulace ve vztahu k životnímu prostředí a trvale udržitelnému rozvoji).

* Jde o věrný obraz vaší pozice?

Náš program nebyl sestavován ideologicky, nehledali jsme linii mezi levicí a pravicí, podle níž bychom skládali naše přístupy. Dívali jsme se na všechny problémy věcně a hledali pro ně nejoptimálnější řešení. Vezměme si třeba jednu z priorit naší země - školství a spor mezi ODS a ČSSD o tzv. školné. Položili jsme si otázku, kde jsou bariéry, aby co největší procento obyvatel ČR prošlo vzdělávacím systémem? Došli jsme k závěru, že v přijímacích zkouškách na střední a vysoké školy, a také ve školném. Neposuzujeme to ideologicky, levice i pravice je nám lhostejná. Navíc se vynořuje řada ožehavých problémů jako terorismus, globální změny klimatu nebo konec ropných zásob, na jejichž řešení nemá recept ani levice, ani pravice.

* Jedním z pilířů vašeho programu je ekologická daňová reforma. Co je její podstatou?

Jde o evropský koncept formulovaný ve směrnici EU č. 96 o zdanění energií z roku 2003. Od 1. 1. 2008 ji musíme zavést i u nás. Ukládá členským státům, aby zavedly spotřební daň z uhlí, plynu a elektřiny (což zatím nemáme), a také splnily minimální sazby u benzinu a nafty. My přicházíme s konceptem výnosově neutrální ekologické daňové reformy, kde by bylo zákonem garantováno, že to, co stát získá výběrem těchto spotřebních daní, vrátí do ekonomiky přiměřeným snížením plateb na zdravotní a sociální pojištění. Elektřinu a teplo navrhujeme zdanit podle jejich původu, v závislosti na tzv. externalitách, tedy zátěži životního prostředí při výrobě dané energie. Důležité je, aby stát "neukradl" výnos ze spotřebních daní za energie do příjmové strany rozpočtu k přerozdělování.

* V posledních letech u nás panuje napětí mezi podnikatelskou lobby a "ekologickými" kroky legislativy i exekutivy (např. tvrzení, že v rámci EU jsme v tomto směru papežštější než papež). Co o tom soudíte?

Já mám spíš opačný dojem. V přípravném období na vstup do EU u nás byla enormní aktivita úřadů, které do vyčerpání implementovaly, jak říkají, jednu směrnici za druhou. Pak jsme vstoupili, a najednou byla motivace pryč. Po letech, kdy jsme plnili jen domácí úkoly z Bruselu, se ukázalo, že nám chybí vlastní idea. Že nejsme schopni formulovat politiku, kterou bychom prosazovali do společné evropské politiky. Prostě se vezeme. Ti, kteří tvrdí, že větší nároky v ekologické oblasti ohrožují konkurenceschopnost českého průmyslu, dělají průmyslu medvědí službu, protože ve skutečnosti usilují o status quo, kdy energetická náročnost naší ekonomiky je stále výrazně vyšší než v zemích EU-15. Počkáme na výsledek voleb, ale pak bychom rádi rozvinuli diskusi s podnikatelským sektorem. Máme v tom zkušenosti z Bruselu, kdy si například Zelení zvou vývojáře z automobilek a společně debatují, kam jde vývoj oboru a kam politika.

* Vy a vaše strana jste zastánci využívání obnovitelných zdrojů, odklonu od ropné a jaderné energetiky. Je tato vize reálná pro nejbližší volební období?

Za první bych nespojoval ropnou a jadernou energetiku, protože jde o odlišné věci. My máme v programu jako samostatnou kapitolu odklon od ropy. Je zcela zřejmé, že za několik let dojde k vrcholu těžby a ceny v důsledku napětí mezi nabídkou a poptávkou jenom porostou. Chtěli bychom proto nastartovat rozvoj používání všech typů alternativních paliv, biopaliv. Je známo, že Švédsko chce přejít na biopaliva do roku 2015, Evropská komise má v plánu nahradit do roku 2020 pětinu nafty a benzinu alternativními palivy. V kampani používáme auta na stoprocentní biopalivo, a mohu vás ujistit, že žádný rozdíl nepoznáte. Technologicky jsou ty věci už daleko, jde jen o to, vytvořit jim na trhu prostor. V energetice prosazujeme přechod z pevných fosilních paliv na zemní plyn a postupný přechod na tzv. vodíkovou ekonomiku, která se bude dominantně opírat o obnovitelné zdroje energie.

* České republice ale kromě ropné krize hrozí i jiné nebezpečí, a sice že se může stát smetištěm Evropské unie. Co hodláte dělat pro to, aby k tomu nedošlo?

Je dobře, že na tuto věc státní instituce reagují, byť s obvyklým zpožděním. Musí se tím zabývat nejen Česká inspekce životního prostředí, ale také celní orgány a policie. Od začátku jsme doporučovali i kontakt s Německou spolkovou vládou a tamním ministerstvem životního prostředí. K nám se sice ze zákona nesmí dovážet odpad, ale smějí se dovážet druhotné suroviny k dalšímu využití, což lze někdy jen obtížně rozlišit. Měli bychom proto také iniciovat změnu nařízení EK, které umožňuje tuto dvojí kvalifikaci. Vše nasvědčuje tomu, že jde o organizovanou činnost, iniciovanou i některými spalovnami. Naše stanovisko je, že odpad se má zlikvidovat v zemi původu.

* Děkuji za rozhovor.

Kampaň proti kamionům
Podnikatel 
20.3.2006 | rubrika: Aktuality měsíce | strana: 2 | autor: (red)

Otevřený dopis Sdružení AP předsedovi Strany zelených Martinu Bursíkovi

Na návrh předsedy Strany zelených Martina Bursíka z televizní debaty, aby byl zakázán provoz kamionů od pátku 15.00 hod. do neděle 24.00 hod., reagovalo otevřeným dopisem Sdružení ČESMAD BOHEMIA. Přidalo se i Sdružení automobilového průmyslu.

V jeho veřejném stanovisku se konstatuje, že kampaň proti kamionové dopravě a naznačené záměry v této oblasti mohou mít negativní dopady na průmyslovou produkci, a tím i celkovou ekonomickou situaci České republiky. Pro automobilovou výrobu je totiž kamionová doprava v současné době nezastupitelná a lze podporovat pouze taková opatření, která nebudou mít dopad na plynulost výroby odvětví.
Strana zelených by se měla podle Sdružení APvěnovat skutečné ekologické problematice, neboť existuje řada oblastí, které by měly být její doménou. Jde například o vysoké průměrné stáří vozového parku osobních automobilů či autobusů u nás, povrchní fungování řady stanic měření emisí nebo o dovoz ojetých automobilů a jejich ekologickou likvidaci. Přestože z pohledu ovlivňování životního prostředí jde o významné aspekty, kde by s pomocí Strany zelených a ekologických iniciativ obecně mohlo být dosaženo výrazných efektů, nezaznamenalo Sdružení AP v uplynulých letech z této sféry žádné reakce. "Možná proto, že tyto problémy nejsou zrovna mediálně působivé a případná prezentace názorů na jejich řešení by zřejmě nebyla tak populární, jako kritika nárůstu silniční dopravy či dovozů odpadů z Německa," uvádí se v dopise podepsaném Ing. Antonínem Šípkem, ředitelem sekretariátu Sdružení AP, s dovětkem, že i dovoz ojetých automobilů lze v řadě případů považovat za dovoz odpadu, který obsahuje řadu nebezpečných látek.
V závěru dopisu žádá Sdružení AP Martina Bursíka o veřejnou odpověď na dvě otázky: 1. Hodlá Strana zelených přispět nějakým způsobem k rychlejší obnově vozového parku motorových vozidel v České republice a jakým (např. program obnovy vozového parku, ekologická daň na motorová vozidla, důsledná kontrola výkonu stanic měření emisí či jinak)?
2) Proč se Strana zelených (resp. ekologické iniciativy) dosud žádným způsobem neangažovala ve věci dovozu ojetých vozidel (budoucí ekologická zátěž) a s ním spojené existence přírodu hyzdících a často i ekologicky nezabezpečených autovrakovišť?

Strany lákají živnostníky na omezení byrokracie
Profit 
10.4.2006 | rubrika: Česko | strana: 8 | autor: TOMÁŠ JOHÁNEK

Nejsilnější politické strany shodně před volbami slibují především zjednodušení podnikání a omezení byrokracie. ODS například navrhuje roční daňové prázdniny, lidovci chtějí umožnit lepší přístup k úvěrům, zelení zase hodlají zkrátit dobu pro založení firmy na dva týdny. ČSSD a komunisté chtějí zavést centrální registr dlužníků. O některých dalších návrzích dvou nejsilnějších stran již Profit informoval v čísle 14/2006 (například o návrhu daňových prázdnin z dílny ODS či o rozšíření paušální daně, které navrhuje ČSSD).
ODS chce rovněž zrušit minimální daň a snížit sazby sociálního či zdravotního pojištění. ČSSD chystá zjednodušení daňových přiznání, komunisté chtějí rozšířit investiční pobídky mezi malé podnikatele. Lidovci plánují zpřístupnit bankovní úvěry většímu počtu podnikatelů, Strana zelených předpokládá obecně snížení byrokratických požadavků státu na živnostníky a malé podniky.

O autorovi| RUBRIKU PŘIPRAVIL TOMÁŠ JOHÁNEK

Favorité voleb chtějí měnit DPH
Profit 
10.4.2006 | rubrika: Česko | strana: 10 | autor: TOMÁŠ JOHÁNEK

Většina stran s velkou šancí na úspěch v červnových parlamentních volbách plánuje změnu v daních z přidané hodnoty (DPH), a tím i v koncových cenách. Strany nechtějí výrazněji zasahovat do cen potravin nebo vody. Pouze ODS navrhuje pro základní potraviny a léky nulovou sazbu této daně.
Nejrozsáhlejší změny cen energií, tedy plynu a elektřiny, plánuje Strana zelených. ODS chce sjednotit sazby DPH na 15 procent a negativní dopad tohoto kroku kompenzovat jednorázovým zvýšením důchodů o 1000 korun. ČSSD ani komunisté žádné velké změny neplánují. KDU-ČSL chce snížit základní sazbu DPH na 18 procent. Strana zelených plánuje zdanění mimo jiné podle vlivu na životní prostředí.

O autorovi| RUBRIKU PŘIPRAVIL TOMÁŠ JOHÁNEK

Politici mají nové předvolební téma
Profit 
10.4.2006 | rubrika: Doprava | strana: 39 | autor: TOMÁŠ JOHÁNEK

KAMIONOVÁ DOPRAVA

Patrně před žádnými parlamentními volbami se zatím nestal jedním z hlavních předvolebních témat provoz kamionů. Teď se ale zdá, že kamiony mohou do sněmovny dovézt novou sílu - Stranu zelených.

Na počátku března představilo Sdružení autodopravců Česmad Bohemia kampaň, jejímž hlavním cílem je zlepšit špatnou pověst kamionové dopravy (viz Profit 11/2006). Asi málokoho by tehdy napadlo, že se kampaň nakonec může obrátit proti samotným kamionům.
Řidičů osobních automobilů, kteří si mnohdy oprávněně stěžují na jejich styl jízdy, je totiž mnohem více. "Stačí jedna cesta po dálnici z Prahy do Brna, aby soudný člověk zjistil, zda jsou řidiči kamionů opravdu takovými chudáky, za jaké se vydávají," říká jeden z nich Karel Dvořák.

ZELENÍ: KAMIONŮM PŘISTŘIHNEME KŘÍDLA

Právě na notu nespokojenosti s rostoucím počtem těžkých nákladních vozidel brázdících české komunikace vsadila Strana zelených. Její předseda Bursík chce zejména zakázat provoz kamionů přes celé víkendy od páteční 15. hodiny po nedělní večer. Také chce přesunout nákladní přepravu na železnici.
"Zákaz jízd v takovémto rozsahu by byl v Evropě unikátním opatřením. Z toho jasně plyne znevýhodnění českých dopravců proti zahraniční konkurenci," reagoval na návrh generální tajemník Česmadu Martin Špryňar.
Pro regulaci kamionové dopravy jsou však i další politické strany. "Už dávno mohl být na dálnicích monitorovací a řídicí systém, který by připouštěl jen určitý počet kamionů," říká šéf poslanců ODS Vlastimil Tlustý. Podle ministra financí Bohuslava Sobotky by také vláda měla podporovat výstavbu terminálů a překladišť, na kterých by bylo možné v jednotlivých regionech přesouvat náklad na železnici.

POMŮŽE ŽELEZNICE?

Zelení a další strany také požadují, aby se co nejvíce nákladu přepravovalo po železnici. "Ta má 50 procent své kapacity volných," míní Bursík.
"Podle studie prezentované na konferenci v Evropském parlamentu by znamenalo 50procentní zvýšení kapacity železniční dopravy úbytek v nákladní silniční dopravě o pouhá tři procenta," tvrdí Špryňar. Podle jeho slov prý v Unii vozí zboží v 90 procentech silniční dopravci.
"Kamionová doprava je levnější než doprava železniční zejména proto, že silniční dopravci v plné míře neplatí poškození silnic a negativní dopad na životní prostředí," míní ekonom Petr Mulač.
A byla by vůbec železnice schopna zvládnout nárůst nákladní přepravy poté, co by se omezila kamionová doprava? Předseda Sdružení železničních společností Jiří Mužík si myslí, že ano. "Naše železniční síť je využívána v průměru ze třiceti procent a železniční nákladní doprava může bez větších technických problémů zvýšit své výkony na dvojnásobek, tedy na úroveň srovnatelnou s výkony dopravy silniční," říká.
Hlavní příčinou, proč je železnice nevyužitá a silnice přeplněné, je prý cena železniční dopravní cesty. "Zatímco silniční dopravci dosud neplatí ani mýtné v předpokládané výši čtyři koruny za kilometr, železniční dopravci platí za kilometr jízdy nákladního vlaku více než šedesát korun," dodal Mužík.

***

LIDÉ KAMIONY NECHTĚJÍ

Podle průzkumu, který provedla nedávno agentura Stem/Mark mezi 600 respondenty, si většina lidí myslí, že kamiony nepřiměřeně zatěžují dopravu a měly by se výrazně omezit. Podle mínění obyvatel totiž devastují silnice, způsobují stále více nehod, jsou neekologické a jejich řidiči jsou bezohlední.

Foto popis| Nejrazantněji do boje proti kamionům vstoupil šéf Strany zelených Martin Bursík.
Foto autor| ilustrační foto: Profit - Jakub Stadler (2x)

Jak utratit sedmdesát miliard
Respekt 
10.4.2006 | rubrika: Ekonomika | strana: 8 | autor: Anneke Hudalla

Německo hledá a nenachází koncepci své energetické politiky. Může za to "atomový konsenzus".

Pokud přijde v Česku řeč na energetiku, vše se zdá nadmíru jasné: vláda i opozice spoléhají na uhlí, jaderné elektrárny a k tomu nepatrně obnovitelných zdrojů. Jinde v Evropě si s energetickou politikou lámou hlavu víc a hledají alternativní cesty. Nejlepším příkladem je Německo, kde přešli z uhlí na plyn a vláda Zelených se sociální demokracií prosadila útlum jaderných elektráren. Nyní ovšem vládne velká koalice a celá Evropa čeká na to, zda Německo svůj trend potvrdí, nebo změní. Mělo se tak stát minulý týden na "vrcholné schůzce" kancléřky Angely Merkelové s dvacítkou zástupců politických a ekonomických kruhů. Vládnoucí CDU a SPD si ale jen potvrdily, že na energetické koncepci se hned tak neshodnou.
Vlastní problém německé energetiky nespočívá v tom, jak se dohodnout na zásadních cílech. Například žádná strana nezpochybňuje, že Německo musí plnit své povinnosti z Kjótského protokolu, to znamená snížit emise skleníkových plynů do roku 2012 o pětinu oproti stavu roku 1990. Všem stranám je také jasné, že dnešní vysoké náklady na energii znevýhodňují Německo v mezinárodní konkurenci. Nejde jen o drahé dovozy plynu a nafty, na jejichž ceny nemá spolková vláda téměř žádný vliv, ale také o velmi vysoké ceny, které německé domácnosti a podniky ve srovnání s ostatními evropskými státy platí za elektřinu. Navíc nedávný konflikt mezi Ruskem a Ukrajinou o plyn vyděsil všechny natolik, že do svých politických programů rychle dopisují plány na snížení závislosti Německa na dovozech energie z politicky nestabilních regionů. Dnes se dováží zhruba tři čtvrtiny surovin na výrobu elektřiny, tepla a pohonných látek (v Česku je to méně než polovina).

Zatím bez vítězů

Tím ale shoda končí. Příčinou je historické rozhodnutí vlády kancléře Gerharda Schršdera z léta 2000. V tzv. "atomovém konsenzu" se zavázali provozovatelé tehdy ještě devatenácti jaderných elektráren, že své provozy do roku 2021 zavřou. Pravicová opozice okamžitě prohlásila, že opuštění jaderné energetiky považuje za závažnou chybu, a na tom dodnes trvá. Proto také tahle agenda zabrala při koaličních jednáních nové vlády Angely Merkelové (CDU) nejvíce času, SPD si ale nakonec kvůli své politické důvěryhodnosti prosadila svou a názor nemění ani po rusko-ukrajinské krizi.
Hlavním problémem ale je, že tyto koaliční spory nemají vítěze. Nevyřešená jaderná otázka totiž brání rozvoji energetické politiky jako celku. Čtyři rozhodující dodavatelé elektřiny v Německu chtějí do roku 2012 investovat celkem 70 miliard eur do elektráren, což byl jediný konkrétní výsledek dosavadních jednání, přičemž 30 miliard má jít do konvenční výroby elektrické energie a 40 miliard je určeno na obnovitelné zdroje energie (hlavně vítr a biomasa). Dvě miliardy eur mají putovat do energetického výzkumu.
Pořád málo, domnívají se nejen Zelení s tím, že miliardy spolkne jen údržba nových zařízení. Na druhé straně není možno dodavatelům elektrické energie zazlívat jejich zdrženlivost. Odkud by totiž měli brát odvahu ke skutečně velkým investicím, když se politici nejsou schopni dohodnout ani na tom, jestli za patnáct let budou k síti připojeny jaderné, tepelné nebo ekologické elektrárny. Bez jasné informace, kam vývoj směřuje, budou investice, a tím i výzkum stagnovat, namítají energetici.
Na podzim se mají politici sejít znova a zkusit druhé kolo. Do konce roku 2007 by pak měla být německá energetická politika na stole. Zcela jistě ovlivní celou Evropu včetně České republiky.

Zakladatelem hnutí nejsem
Týden 
10.4.2006 | rubrika: Dopisy - www.tyden.cz | strana: 5 | autor: Jakub Patočka

Zelené roští zevnitř, TÝDEN č. 12/06

Text jsem si přečetl se zájmem. Pokládám jej za jeden z mála přesných, tj. převáženě kritických, článků o Bursíkově Straně zelených, které se v českých médiích objevily. Bohužel v popisku k fotografii se vyskytla tato nepravdivá informace: "Jakub Patočka... Bursíkův nástup do čela zelených nesl těžce a založil konkurenční Hnutí zelených." Není pravda, že jsem založil konkurenční Hnutí zelených. Po svém odchodu ze Strany zelených se starám o Literární noviny a střežím si pozici nezávislého komentátora. Zelené (vámi uvedený název Hnutí zelených není správný) založili lidé z bývalého vedení Strany zelených... V článku doprovázeném fotografií Jaromíra Štětiny by asi také bylo vhodné zmínit se o tom, že po Bursíkově převzetí Strany zelených jí tento senátor vyhlásil "korektní nespolupráci". Zejména kvůli reálné a vážné hrozbě povolební koalice Bursíkovy Strany zelených s ODS se domnívám, že zeleně orientovaní voliči by jí neměli dát svůj hlas, ale zakladatelem ani členem žádné konkurenční strany nejsem.

***

Některé dopisy jsou redakcí zkráceny a redigovány

O autorovi| Jakub Patočka, šéfredaktor Literárních novin

Klíč| Štětina Jaromír; Senát; SZ senát

Konec iluzí, otevřenost škodí
Týden 
10.4.2006 | rubrika: Události | strana: 24 | autor: Luboš Kreč, Tomáš Menschik

Z webu Strany zelených zmizely citlivé materiály

Zelení postupně upouštějí od záměru být naprosto otevřenou stranou: z internetu stáhli vnitřní dokumenty, které tam původně v rámci politiky transparentnosti vyvěsili.

Strana zelených jako by ztrácela svůj panenský pel: pravidla politiky jsou neúprosná. Ještě nedávno byly na webu zelených k dispozici zápisy z jednání stranických orgánů. Kdo si je ale chce přečíst nyní, má smůlu. Složka, jež by měla dokládat vysokou míru "transparentnosti" strany, na obrazovce hlásí: "Rubrika neobsahuje žádné články." Prázdnotou zeje od března, ještě v únoru tam přitom materiály byly.
"Jde o vnitřní záležitosti strany. Kdybychom to dále zveřejňovali, nahrávali bychom politickým konkurentům," argumentuje členka Ústřední revizní komise SZ a jednička plzeňské kandidátky Eva Tylová. Dosud se zelení snažili budit dojem maximálně otevřené strany. Dohodli se třeba na etických pravidlech pro své politiky, která jsou přísnější než platné zákony. Předseda zelených Martin Bursík se nikdy netajil tím, že chce jít do voleb se stranou očištěnou od konfliktů. Dokumenty z jednání revizní komise by však mohly ukázat, že ne všechny spory se podařilo zažehnat.
Jednou z příčin náhlých tajností by mohl být případ Petra Šafaříka, kterého v březnu odvolala republiková rada z druhého místa plzeňské kandidátky. Těžkosti si zřejmě způsobil, když interním dopisem upozornil na procedurální chyby při stranických volbách na Plzeňsku. Stížnost ovšem popudila šéfa zelených v kraji Miroslava Rybu: navrhl republikové radě, která kandidátky schvalovala, aby Šafaříka vyškrtla. Návrh prošel. "Pan Ryba přednesl bez mandátu lži a pomluvy," tvrdí Šafařík. Proto poslal stížnost proti vyškrtnutí revizní komisi. Kontrolní orgán mu dal částečně za pravdu: "Miroslav Ryba svůj návrh odůvodnil zavádějícím a neodůvodněným způsobem." Šafaříkovo odvolání nicméně komise nezrušila.
Zápis z tohoto jednání získal TÝDEN neoficiální cestou. Tisková mluvčí Strany zelených Eva Rolečková minulé úterý slíbila, že se dokument pokusí sehnat; do páteční uzávěrky však nic neposlala. Neúspěchem skončil i pokus hovořit o tématu s šéfem strany Bursíkem. Jeho asistent Samuel Kašpar pouze vzkázal, že "předseda má příliš mnoho práce".
Vedení zelených si podle všeho uvědomilo, že spekulace kolem problémů se sestavováním kandidátek stranu v očích veřejnosti poškozují. "Problém vidím v tom, že strana takto otevřeným chováním poškozuje své členy a nyní kandidáty před veřejností a médii," napsala v březnu Eva Tylová kolegům z revizní komise a vedení strany. E-mail zakončila slovy: "Než se rozhodneme, navrhuji zápis stáhnout, než ho najde nějaký novinář."

Foto popis| Plzeňská jednička zelených Eva Tylová. Bývalá náměstkyně ministra životního prostředí je přesvědčena, že interní dokumenty veřejnost znát nemusí.
Foto popis| Předseda Strany zelených Martin Bursík. Otevřenost má své meze.
Foto popis| Z webu zelených zmizely citlivé informace. Strana si uvědomila, že přílišná otevřenost by jí nakonec mohla uškodit.
Foto autor| Foto: 1 ilustrace TÝDEN, 2 Tomáš Nosil, 3 ČTK

Zlaté tele s žraločí chutí
Týden 
10.4.2006 | rubrika: Téma | strana: 32 | autor: Jaroslav Mašek

Firma ČEZ přináší světlo a teplo do většiny domácností. Není divu, že se chová jako pověstný král slunce: využívá svého monopolního postavení a klienty ždímá vysokými cenami proudu. Její rekordní zisky se ztrácejí ve státním rozpočtu, ale i v kapsách soukromých investorů. Kromě výroby elektřiny a její distribuce ČEZ také těží uhlí. Vláda firmu miluje: z jejích dividend se dá leccos zaplatit.

Za vším hledej ČEZ. Bezkonkurenčně největší česká firma, která se tržní hodnotou (přes půl bilionu korun) bezmála vyrovná automobilce Volkswagen, je hráčem první velikosti jak v ekonomice, tak v politice. ČEZ, který je téměř ze sedmdesáti procent vlastněn českým státem, dodává naprostou většinu nezbytné elektřiny nejen domácnostem, ale především podnikům. Monopolním určováním ceny si tak pohrává s rodinnými i firemními rozpočty.
Šance na vytvoření konkurence v české energetice padla před třemi lety, když ČEZ za velmi výhodných podmínek postupně převzal pět z celkem osmi regionálních distribučních společností. Vznikl tak monopol, který již prakticky není možné rozbít. Cestu k dnešnímu "Super-ČEZ" nastoupila firma v roce 2000 za požehnání Miroslava Grégra, tehdejšího ministra průmyslu a obchodu; směr udával předseda představenstva a generální ředitel Jaroslav Míl, kterému se růst společnosti nakonec stal osudným.

Licitace o ceny

Zástupci ČEZ nechtějí připustit, že na rozvoj jejich firmy doplácejí zákazníci, ale argumentů pro zdražování elektřiny mnoho nemají. Přes rekordní zisky (za loňský rok vydělal holding přes dvaadvacet miliard korun čistého) firma ceny elektřiny dále zvyšuje. Nic na tom nezměnila ani částečná liberalizace trhu na počátku letošního roku. Při porovnání pomocí parity kupní síly vychází, že české domácnosti nakupují šestou nejdražší elektrickou energii v Evropské unii (viz tabulku).
"ČEZ splácí svoji expanzi z kapes spotřebitelů. Elektřiny je dost, vyváží se a není důvod pro její zdražování kromě chamtivosti firmy, potažmo vlády," říká šéf Strany zelených Martin Bursík. Souhlasí s ním i místopředseda ODS Petr Nečas: "Firma evidentně zneužívá dominantního postavení na trhu."
Na zdražování elektřiny upozorňují nejen opoziční politici, ale také ekonomové a zástupci podnikatelů, kteří provozují energeticky náročnou výrobu. Pro letošek odhadl Energetický regulační úřad (ERÚ) růst ceny o necelých devět procent, ačkoli ve skutečnosti náklady na elektřinu v některých sazbách vzrostly o více než dvacet procent (viz tabulku O kolik zdražila elektřina pro domácnost).
"Rozhodně nezdražily vstupy, které by mohly být důvodem pro růst ceny," říká Tibor Bokor z Wood & Company Financial Services. Zároveň však upozorňuje, že ceny české elektřiny jsou prostým přepočtením kursu jedny z nejnižších v Evropě, a kdyby silně exportující ČEZ nezdražoval, zbytečně by se připravoval o zisk ze zahraničních trhů. "Být ve vedení firmy, asi nepostupuji jinak," krčí rameny Bokor.
Cena evropské elektřiny je vázána na vývoj ceny zemního plynu, potažmo ropy. Z dlouhodobého hlediska je tedy její zdražování nevyhnutelné, jenže fungující trh může takový trend brzdit. Pozici ČEZ na tuzemském kolbišti nejvíce usnadňuje to, že kontroluje distribuční společnosti. Jedinou významnější konkurencí jsou pro něj E. ON (Jihočeská energetika, Jihomoravská energetika) a Pražská energetika (PRE), za níž stojí město Praha, RWE a J&T. Obě společnosti však většinu elektřiny stejně nakupují od ČEZ. Po letošní liberalizaci, kdy si domácnosti a firmy konečně mohou vybrat svého dodavatele elektřiny, k očekávané cenové válce nedošlo. Konkurence zatím nefunguje a pozice ČEZ je neotřesitelná. Mluvčí firmy Ladislav Kříž vysvětluje situaci tak, že ceny jsou v Česku na minimu a k jejich snížení prý již není prostor.

Povodně a všechno ostatní

Vláda se dostává do schizofrenní situace. V předvolebním boji se jí růst cen energií vůbec nehodí, zato jako majoritní akcionář se těší z dobrých hospodářských výsledků firmy. Podle prohlášení premiéra a jednotlivých ministrů to vypadá, že z dividend, tedy podílu na zisku ČEZ, chtějí financovat naprosto všechny nestandardní výdaje. Je to snazší než hledat rezervy ve státním rozpočtu.
Mezi návrhy se již objevila valorizace důchodů, vylepšení dopravní infrastruktury nebo obzvláště pikantní kompenzace ceny elektřiny. Ministr financí Bohuslav Sobotka si ji představuje jako podporu nízkopříjmovým skupinám obyvatelstva, kterým by byly vypláceny příspěvky na elektřinu - a to prakticky ze zisku vytvořeného prodejem drahé elektřiny! Kruh se uzavírá, administrativní náklady rostou. Posledním vládním hitem je hledání zdrojů na úhradu povodňových škod a pomoc postiženým oblastem. Kvůli nim chce vláda letošní plánované dividendy ČEZ navýšit o další dvě miliardy korun (z plánovaných čtyř až pěti). Takové zvýšení přinese přibližně miliardu korun také do kapsy minoritních akcionářů, kteří ovládají třetinu ČEZ a díky tomu mají nárok na poměrnou část dividend. Pokud tedy bude stát požadovat dvě miliardy pro sebe, musí firma vyplatit celkem tři.
Minoritní akcionáři se rekrutují z řad zahraničních fondů. Největší podíl ještě donedávna s jistotou vlastnila slovenská investiční skupina J&T. Podle zdrojů blízkých vedení ČEZ se ze skupiny postupně stahuje. Energetický gigant přesnou akcionářskou strukturu neodkrývá, povinnost by musel splnit pouze v případě, že by podíl některého investora přesáhl deset procent. Prohlášení vlády o zvýšení plánovaných dividend opět popohnalo cenu akcií společnosti na pražské burze nahoru.

ČEZ pod dohledem?

Není moc věcí, které by firmě ČEZ neprošly: chrání ji většinový majetkový podíl státu * i její mohutnost. Na konkurenční prostředí dohlížející Úřad pro ochranu hospodářské soutěže má v čele Martina Pecinu, dřívějšího člena dozorčí rady společnosti ČEZ. (Pecina má za sebou členství v ČSSD, které pozastavil před nástupem do současné funkce, a v devadesátých letech pobyl také v ODS.) Ještě jako člen dozorčí rady a náměstek ministra průmyslu a obchodu Milana Urbana horoval předloni pro to, aby ČEZ převzal Severočeské doly (SD). Celou operaci pak jako šéf antimonopolního úřadu bez okolků posvětil.
Vláda v případě SD vůbec předvedla nebývalý kotrmelec. Nejprve se jí snaha přesunout doly do rozpínajícího se energetického impéria nelíbila a odvolala kvůli tomu šéfa ČEZ Jaroslava Míla (dnes prezident Svazu průmyslu a dopravy ČR), o několik měsíců později však transakci schválila. Skutečným důvodem pro Mílovo sesazení byly údajně jeho neshody s ministrem Urbanem.
Vedle antimonopolního úřadu bdí nad energetickým trhem také Energetický regulační úřad (ERÚ), který má být podle zákona nezávislý. Jeho předseda Josef Fiřt byl dříve ředitelem sekce energetiky na ministerstvu průmyslu a do současné funkce ho "nominoval" právě Urban. V polovině minulého roku ovšem vyvolalo pozdvižení jednání premiéra Paroubka, jenž zprávu o chystaném zdražení elektřiny a zemního plynu sám rozeslal médiím - i když podobná oznámení patří do kompetence ERÚ. Premiér se zároveň neopomněl pochlubit, že zmiňovaný růst cen je výsledkem jeho jednání s Fiřtem, čímž zpochybnil nezávislost úřadu. Fiřt sice vzápětí takovou dohodu popřel, podle svých slov Paroubka pouze seznámil s předběžnými propočty svého úřadu, ale pachuť se rozptýlit nepodařilo.
Proč stát nemůže tlačit na snížení ceny elektřiny přímo? Jako majoritní vlastník ČEZ sice může ovlivnit firemní cenovou politiku, ale riskoval by žaloby minoritních akcionářů, které by umělé udržování nízkých cen na úkor zisku poškodilo. Takové držení cen při zemi si dříve mohli dovolit například politici ve Francii, kde stát vlastnil sto procent energetického obra Electricité de France (EdF) a nízké domácí ceny dotoval ze zahraničních zisků. Loni v listopadu však vstoupil podnik vyrábějící téměř čtvrtinu v Evropě spotřebovávané elektřiny na pařížskou burzu a ochranářská praxe musela skončit.

Štědrý dobrodinec

Společnost ČEZ se snaží své dobré jméno chránit filantropií a rozhazuje plnými hrstmi. Loni se stala největším firemním donátorem, když rozdělila finanční dary v hodnotě 178 milionů korun. Od založení ČEZ se přitom suma darů vyšplhala již na 2,4 miliardy. Peníze poslední čtyři roky plynou přes Nadaci ČEZ a většinou podporují bohulibé projekty, které jsou ovšem mnohdy zaštiťovány aktivními politiky.
Management se přitom alespoň navenek snaží vyhnout podezření, že se přiklání k některé politické straně. "Striktně si držíme apolitičnost, ale najít významnější akci, která nemá záštitu politika, je více než obtížné," tvrdí mluvčí firmy Kříž, který jako příklad sponzorovaných podniků uvádí akce pod záštitou téměř všech významných politických stran (viz Koho ČEZ podpořil). Jiný názor mají na sponzoring opoziční strany. "V případě ČEZ jde o jasné propojení ekonomické a politické moci," tvrdí Petr Nečas z ODS. Na otázku, jak by v případě vítězství ve volbách naložila s firmou jeho strana, naznačuje možnost privatizace, jejíž výtěžek by měl asistovat u počátku dlouho odkládané penzijní reformy. Ohledně personální politiky je zdrženlivější.
Případné povolební změny by určitě postihly část dozorčí rady, kde vedle zástupců odborů sedí vyslanci ČSSD, ale představenstvo v čele s Martinem Romanem má slušné šance přežít. Firma pod jeho vedením roste, vydělává a zároveň je stále rozvětvenější a komplikovanější. Tím se stává téměř nemožnou její privatizace po částech, po níž volají ve jménu větší konkurence na trhu třeba zelení.
Roman provedl mistrný tah takzvaným unbundlingem, tedy oddělením distribuce a obchodování s elektřinou podle požadavků Evropské unie. Rozbil tak dřívější strukturu ČEZ a prakticky zamezil privatizaci jednotlivých distribučních společností. S jeho výkonem je spokojen kdekdo, ale nejvíce samozřejmě lidé kolem ČEZ. "Růst je přirozeným nutkáním manažerů. Sám bych postupoval stejně," říká dřívější šéf ČEZ Petr Karas, jehož kariéra v čele skončila po osmi letech v roce 1998. Není sám, kdo říká, že vedení ČEZ odvádí v poslední době dobrou práci. Může mít pravdu, ale na nezáviděníhodném postavení tuzemských odběratelů proudu se tím nic nemění. Nejbližší budoucnost jim navíc nic lepšího nechystá. Energie bude globálně nedostatek a její ceny porostou. Privatizace ČEZ, o které mluví opozice, by konkurenční prostředí ani zlevnění proudu nepřinesla. Na to už je český energetický kolos příliš velký, úspěšný a vlivný.

***

Jak změnit dodavatele

Od Nového roku si může každý podnik a domácnost vybrat svého dodavatele elektrické energie. Aby byla konkurence mezi jednotlivými firmami vůbec možná, musel Energetický regulační úřad (ERÚ) rozdělit cenu elektřiny na dvě části. První je stále regulována (zahrnuje distribuci, systémové služby nebo zúčtování s operátorem trhu s elektřinou) a druhá (samotná komodita nazývající se silová elektřina), která ovlivňuje přibližně polovinu konečné ceny, je ponechána trhu. Změna probíhá pouze "na papíře": nový dodavatel samozřejmě využívá stávající sítě. Rozdíly mezi jednotlivými nabídkami jsou zatím bohužel minimální, a zákazníci proto možnosti prakticky nevyužívají. Trh by mohly povzbudit doprovodné služby, například ve formě věrnostních programů nebo slevových poukázek, které začínají jednotliví operátoři nabízet.

Pokus o privatizaci ČEZ

V roce 2000 přišel tehdejší ministr průmyslu a obchodu Miroslav Grégr s nápadem, že by stát mohl společnost ČEZ prodat. V březnu téhož roku vláda oznámila, že ke koupi bude páde sát procent firmy. Postupem času se objevila řada zájemců. Byly mezi nimi společnosti Electricitě de France, Enel, RWE, E.ON, British Energy, Electrabel, EnBW, lberdrola, AES, International Power či NRG Energy. Od počátku bylo jasno.že favority jsou francouzská Electricité de France a italský Enel.
Vláda postupně nabídku vylepšovala. V říjnu 2000 přišla s tím, že k prodeji bude 64 procent ČEZ a podíly v šesti z osmi regionálních energetických distributorů. Během celého roku 2001 probíhala jednání Nabídky investorů však nedosáhly zajímavé výše. Například Enel nabídl na konci roku 2001 pouhých 135 miliard korun. Vláda nakonec v lednu následujícího roku veřejnou soutěž na prodej akcií ČEZ zrušila. Přesto ještě asi měsíc vyjednávala s Electricité de France a Enelem. Kdyby tehdy jedna z firem nabídla něco přes 200 miliard korun, ČEZ i s distributory by určitě získala.
Energetický holding ČEZ v dnešní podobě představuje kromě Lesů České republiky nejhodnotnější majetek státu. Prostřednictvím Ministerstva financí ČR v něm stát drží 67,61 procenta. Aktuální tržní hodnota tohoto balíku přesahuje 340 miliard korun.
-mot-, TÝDEN

Tabulka

ZAHRANIČNÍ AKVIZICE ČEZ
země            rok cena
distribuční firmy Stolično,     Bulharsko 2004    281,5 mil. eur
Sofia oblast a Pleven

elektrárna Varna Bulharsko        2006 206 milionů eur
distribuční firma Electrica
Oltenia             Rumunsko 2005    166,5 milionu eur
uhelné elektrárny
Elcho a Skawina Polsko           2006     dosud nezveřejněna*

AKVIZICE V JEDNÁNÍ

majoritní podíly v
šesti distributorech Ukrajina - -
účast na výstavbě
elektrárny u Moskvy Rusko - -

ÚČAST V TENDRECH

výstavba nových
tepelných elektráren Bosna a Hercegovina,
Teplárna Košice                         Slovensko
elektrárny Dolna Odra a Kozienice,      Polsko
důlní firma Katowicki Holding Weglowy
distribuční firma
Electrica Muntenia Sud           Rumunsko

TUZEMSKÉ AKVIZICE ČEZ

rok                             cena

Severomoravská energetika 2003 6,198 mld. Kč
Západočeská energetika           2003 4,989 mld. Kč
Východočeská energetika         2003 3,861 mld. Kč
Středočeská energetická                 2003 3,705 mld. Kč
Severočeská energetika                  2003 4,409 mld. Kč
Škoda Praha                             2004 ovládnutí firmy
započtením pohledávky
Severočeské doly                        2005    9,046 mld. Kč

*) odhady hovoří o ceně sedm až deset miliard korun

Zdroj: ČEZ TÝDEN

Tabulka

Cena elektřiny v Evropě

1. Slovensko 20,15
2. Portugalsko 16,00
3. Lotyšsko 14,10
4. Itálie 13,88
5. Maďarsko 13,49
6. česká republika 12,07
7. Litva 11,88
8. Německo 11,83
9. Slovinsko 11,08
10. Lucembursko     10,50
11. Polsko              10,45
12. Belgie              10,38
13. Nizozemsko 9,96
14. Irsko 9,50
15. Španělsko 9,50
16. Kypr 9,3
17. Británie 9,34
18. Estonsko 9,33
19. Rakousko 8,71
20. Malta 8,40
21. Francie (Paříž) 8,20
22. Řecko           7,42
23. Finsko         6,89
24. Švédsko     6,79
25. Dánsko     6,75

Pozn.: Ceny jsou bez daní a vyjadřují PPS/100 kWh, PPS (parita kupní síly) je uměle
vytvořená měnová jednotka, která se používá při mezinárodních srovnáních.
TÝDEN

Koho ČEZ podpořil

akce                        záštita
Festival Colours of Ostrava Aleš Zedník,
                           primátor Ostravy, ČSSD
Reprezentační ples
Moravskoslezského kraje     Evžen Tošenovský,
a Nadace Terezy Maxové      hejtman, ODS
Mezinárodní festival
Divadlo Plzeň               Václav Havel
Folklórní festival Kovářova Jaromír Talíř,
                           poslanec, KDU-ČSL
Šachový turnaj Karviná      Antonín Petráš, KSČM

Pozn.: výběr z akcí, které ČEZ (největší donátor roku 2005) sponzoroval

Zdroj: ČEZ

Tabulka

O kolik zdražila elektřina pro domácnosti

sazba loni/letos

D 01/DO1d D
02/D02d
D 25/D25d
D 26/D26d
D 35/D35d
D 45/D45d
D 55/D55d
D 56/D56d
D 61/D61d

vysvětlení sazby

jednotarifová sazba pro nižší spotřebu
jednotarifová sazba pro běžnou spotřebu bez TUV a topení
dvoutarifoyá sazba s platností NT 8 hodin (domácnost a TUV, bez topení)
dvoutarifová sazba s platností NT 8 hodin (domácnost, TUV, akumulační vytápění)
dvoutarifová sazba s platností NT 16 hodin (domácnost, TUV, hybridní vytápění)
dvoutarifová sazba s platností NT 20 hodin (domácnost, TUV, přímotopové vytápění)
dvoutarifová sazba s platností NT 22 hodin (tepelná čerpadla uvedená do provozu do
31. 3. 2005)
dvoutarifová sazba dvoutarifová sazba ve víkendovém režimu

roční spotřeba

300 kWh
1500 kWh
1500 + 5000 kWh
1500 + 25 000 kWh
750 + 25 750 kWh
500 + 26 000 kWh
500 + 10 000
500 + 10 000
600 + 8000

cenový nárůst (%)

20,4
7
12,6
22,6
25,4
24,19
17,94
5,58
bez nárůstu

Vysvětlivky: NT - nízký tarif, TUV - teplá užitková voda

Pozn.: Údaje o zákaznickém tarifu lze nalézt na faktuře, spotřeby elektřiny odpovídají
obvyklému charakteru a vybavenosti domácnosti, vypočteno srovnáním loňského ceníku
Severočeské energetiky a letošního ceníku ČEZ pro domácnosti.

Zdroj: Strana zelených

Obrázek

Ilustrace: TÝDEN

Foto popis| Martin Roman stojí v čele firmy od března roku 2004 a cílevědomě směřuje k vybudování "Super-ČEZ". Kdyby nyní nakoupil akcie ČEZ, které mu zajišťuje manažerská smlouva, a obratem je prodal, vydělal by přes 200 milionů korun.
Foto popis| Romanův předchůdce Jaroslav Míl skončil kvůli neshodám s ministrem průmyslu a obchodu Milanem Urbanem. Na snímku z karlovarského festivalu s herečkou Deborah Ungerovou (filmy Šepoty ve tmě, Crash nebo Hra).
Foto popis| ČEZ Aréna Ostrava. Další dvě haly pyšnící se stejným jménem jsou v Pardubicích a v Plzni. Loni se společnost stala největším firemním donátorem.
Foto popis| Miroslav Grégr společně s Milošem Zemanem zaveleli v roce 2000 ke konsolidaci české energetiky. Avšak privatizace ČEZ se jim nezdařila.
Foto popis| Solární dům v rakouském Gutau, jenž je naprosto energeticky soběstačný. Na rozdíl od Česka působí na rakouském trhu velké množství distributorů, kteří si vzájemně konkurují.
Foto popis| Jak naložit s dividendami ČEZ? Politici mimořádné výnosy milují a jsou před volbami ochotni je za leccos utratit. Dvě miliardy by mohly jít na povodně.
Foto popis| Protesty proti Temelínu již patří k místnímu folkloru. ČEZ mezitím uvažuje o rozšíření jaderné elektrárny.
Foto popis| "Uhlí, voda, jádro, vzduch, Budiž světlo! řekl Bůh. Dráty, věže, turbíny, v tom je síla skupiny..." Úryvek z firemní hymny, kterou minulý rok nastudovalo vedení firmy.
Foto popis| 8 Motocyklový šampion Valentino Rossi a Milan Urban na brněnském okruhu. Z Urbanova resortu vzešli Martin Pecina (šéf ÚOHS) a Josef Fiřt (šéf ERÚ).
Foto popis| Nejdéle sloužící šéf ČEZ Petr Karas, který skončil po nástupu ČSSD k moci, vidí současný růst jako přirozený manažerský cíl.
Foto autor| Foto: 1 Petra Mášová, 2-4, 8 Karel Šanda, 5 Karolína Vránková, 6 Jan Šilpoch, 7 Robert Zlatohlávek, 9, 11 Robert Sedmík, 10 Jan Zatorsky

Klíč| Státní rozpočet; Talíř Jaromír; KDU

In medias res
Týden 
10.4.2006 | rubrika: Média & reklama | strana: 96 | autor: -dst-

* Pivo především. Záplavy v Česku se dostaly na titulní stránky i v zahraničí. Slovenský deník Sme čtenářům zároveň připomněl naši mimořádnou zálibu v pivě. "Česi ani pri záplavách nezabudli na pivo," napsal pod snímkem muže, který na území, "kde platil stav ohrozenia, niesol sud s pivom do bezpečia". * Žížaly k tomu. Na stránkách domácích deníků se v minulých dnech rozmnožily žížaly. Přičinil se o to "novodobý Robinson" Zdeněk Buček z Podivína, který podle médií uvázl na čtyři dny na ostrůvku uprostřed rozvodněné Dyje. Přestože tam jedl nejen zmiňované žížaly, ale také žáby, šneky a po vzoru amerických filmových hrdinů vyvrhl a na prutu upekl více než metrového hada, shodil deset kilogramů. Ještě že měl maskáče. Na žížalkách si v novinách ale pochutnávali také kapříci (viz Výroky týdne, str. 97), jinde byly "silné jako mladí hadi" a někde z nich rovnou udělali původce záplav. Prý je jich málo a nestíhají kypřit půdu, která pak nestíhá vstřebávat vodu. * Politikem v Právu. Zaměstnanec Porybného a dávný mluvčí Charty 77 Petr Uhl má coby čerstvý kandidát Strany zelených žížaly jistě rád, více však dělá pro sebeprezentaci. Prvního dubna otisklo Právo stručnou informaci, že "Uhl v souvislosti se svou kandidaturou do Poslanecké sněmovny (...) přerušil na neurčito svůj pracovní poměr v redakci", a hned tři dny nato věnovalo celou stranu názorům Uhla-politika. "Petře, veřejnost tě zná především jako obránce lidských práv (...)," začal Alexandr Kramer "ostře" rozsáhlý rozhovor, ve kterém se jeho kolega svěřil, že sociální demokracie je mu z ostatních stran "svým programem nejbližší". * Hodný Jirka. Sociální demokracie se minulý týden přiblížila také Blesku. Jeho vydavatel poobědval s premiérem a shodou okolností hned poté deník otiskl nejdříve reportáž, jak paní Paroubková při nákupech hezky myslí na Jirku (manžela), který rád müsli tyčinky, i syna, který zase rád paštiku s mandlemi, a hned další den, jak Paroubek hezky myslí na zatopené a pomáhá jim. Samozřejmě, že "paní Zuzana" při nákupech "nejvíc peněz utratila za plenky pro dětský domov".

Foto popis|
Foto autor| Foto: 1, 7 ARCHIV, 2-6 ARKETING & MEDIA

Komunisté zaútočili na Stranu zelených
Boleslavský deník 
10.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 7 | autor: (čtk)

Frýdek Místek - Pokud by se Strana zelených stala po volbách součástí vládní koalice s ODS a KDU-ČSL, hrozí podle komunistů zemi nejpozději do dvou let předčasné volby. Postupné odhalování temných míst jejich programu způsobí sociální problémy a vyvolá vládní krizi, protože program zelených není založen na hodnotě peněz a míře zisku, tak jako u dalších pravicových stran, řekl ve Frýdku-Místku předseda KSČM Vojtěch Filip.

Region| Střední Čechy
Publikováno| Boleslavský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Benešovský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Kladenský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Berounský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Kolínský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Kutnohorský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Mělnický deník; Politika a události; 07
Publikováno| Nymburský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Příbramský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Rakovnický deník; Politika a události; 07
ID| 1ba05179-44b0-483d-9710-205ecd58fa73

Strana zelených jde proti královně silnic
Českobudějovické listy 
10.4.2006 | rubrika: Jižní Čechy | strana: 24 | autor: (plu)

Jižní Čechy - Dálnice D3 a rychlostní komunikace I/3 leží v žaludku i Straně zelených. Podle nich budou mít stavby naprosto devastující účinek do přírodních a krajinářských hodnot.
"Dopravní frekvence na jih neodpovídá parametrům, které by zdůvodnily nutnost výstavby rychlostní komunikace v čtyřpruhu. Proto preferujeme modernizaci současných silnic a výstavbu obchvatů," navrhla včera možná řešení Dana Kuchtová, volební lídr do Poslanecké sněmovny pro jižní Čechy.
Spousta lidí, kteří bydlí těsně u přetížené silnice E55 nad těmito výroky jen kroutí hlavou. "To snad ne! Rád bych paní Kuchtovou pozval k nám, na týden. Projedou tu desítky kamionů denně, hrůza," rozčiloval se pětašedesátiletý Marek Konský, který bydlí nedaleko Kaplice nádraží. "A to už vůbec nemluvím o všech těch smrtelných nehodách, co se tady běžně stávají. Prostě tu 'rychlostku' potřebujeme jako sůl," dodal.

Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Jižní Čechy; 24
Publikováno| Českokrumlovské listy; Jižní Čechy; 24
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Jižní Čechy; 24
Publikováno| Listy Písecka; Jižní Čechy; 24
Publikováno| Listy Prachaticka; Jižní Čechy; 24
Publikováno| Listy Strakonicka; Jižní Čechy; 24
Publikováno| Táborské listy; Jižní Čechy; 24
ID| a23dc68e-db17-4939-bb9d-216cbe297bfa

Hitem letošních voleb jsou daně SOBOTA 8. DUBNA 2006 ČESKÁ REPUBLIKA
Hradecké noviny 
8.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 2 | autor: LIBUŠE FRANTOVÁ

Všechny strany kromě komunistů slibují snížení daní z příjmu * Podle ODS všem stoupne mzda nebo zisk

Bude stát obírat občany o peníze v budoucnu méně než dnes? Nebo zaplatíme po volbách na daních ještě víc? V nabídkách programů stran si můžeme vybrat: nižší rovnou daň pro všechny, nebo naopak zavedení daně z luxusu pro bohaté či ekologické daně pro znečišťovatele přírody.

Praha - V daňové oblasti se představy politických stran, které mají naději na úspěch v červnových sněmovních volbách, liší zřejmě nejvíce. Rozdíly panují zejména v programech pravice a levice. Zatímco ODS navrhuje zrušení některých daní (z převodu nemovitosti, dědické a darovací a daně z kapitálových příjmů a úroků), komunisté chtějí naopak sazby daně z převodu majetku a darovací daně ještě zvýšit a navíc zavést daň z luxusu.. "Chceme víc zdaňovat přepychovou spotřebu a neproduktivní majetky," vysvětlil místopředseda KSČM Jiří Dolejš.
Zelení zase požadují zavedení ekologické daně. Ale myšlenka na zavedení nového zdanění surovin, energie a užití motorových vozidel se nelíbí ostatním stranám ani ekonomům. Politici mají obavy, že by neúměrně zatížila sociálně slabé občany a její ekonomický efekt by byl malý."Ekologické daně mají spíš odstrašující
a výchovný účinek než ekonomický efekt," souhlasí i analytička Markéta Šichtařová z Next Finance.
Všechny strany kromě komunistů slibují snížení daní z příjmu. ČSSD plánuje snížit daně z příjmu právnických osob postupně na 20 a lidovci na devatenáct procent. Letos činí 24 procent. KDU-ČSL chce také prosadit nižší daně z příjmu zejména pro rodiny s dětmi a zelení plánují snížit daňovou zátěž pro fyzické osoby. Největší změnu - rovnou patnáctiprocentní daň z příjmu u fyzických i právnických osob - navrhují občanští demokraté. Námitky levice a odborů, že je výhodná jen pro bohaté, ekonomický expert ODS Vlastimil Tlustý odmítá. "Na rovné dani vydělá úplně každý," prohlásil. Všem občanům stoupne podle ODS čistá mzda nebo zisk. Lidé s nízkými příjmy by dokonce neplatili žádné daně. Tlustý nesouhlasí ani s tvrzením, že razantní snížení daní všem by znamenalo neúměrné snížení příjmů do státní pokladny. "Nízká sazba vede ke zrychlení růstu hospodářství a omezení šedé ekonomiky a daňových úniků. To má pozitivní vliv na nárůst příjmů státního rozpočtu," tvrdí Tlustý. Zatím jsou občanští demokraté s představou rovné patnáctiprocentní daně na politické scéně osamoceni. Jejich možní budoucí partneři - lidovci i zelení -rovnou daň kritizují. Povolební koalice by tedy byla možná jen za cenu značných ústupků. Přesto je ODS připravena o reformě se svými budoucími partnery jednat. "Je možné diskutovat o kompromisu. Jeho míru určí výsledek voleb," míní předseda ODS Mirek Topolánek.

***

Jaké navrhují daně:

* ODS: Rovná daň 15 procent z příjmu fyzických i právnických osob, daňové prázdniny pro živnostníky na jeden rok, zrušení daně z převodu nemovitostí, dědické, darovací a z kapitálových příjmů a úroků * ČSSD: Postupné snížení daně z příjmu právnických osob na 20 procent, zvýšení úlev pro firmy podporující výzkum a vývoj * KDU-ČSL: Snížení daně z příjmu pro rodiny s dětmi, snížení daně z příjmu právnických osob na 19 procent * Strana zelených: Zavedení ekologické daně, znížení daňové zátěže u fyzických osob * KSČM: Sazby daně z příjmu nechce snižovat, zavedení daně na luxusní zboží a neproduktivní kapitál, zvýšení daně z převodu nemovitostí a darovací, zavedení 5. daňového pásma pro osoby s příjmem nad 1 milion ročně

Region| Východní Čechy
Publikováno| Hradecké noviny; Politika a události; 02
Publikováno| Krkonošské noviny; Politika a události; 02
Publikováno| Noviny Chrudimska; Politika a události; 02
Publikováno| Noviny Jičínska; Politika a události; 02
Publikováno| Noviny Náchodska; Politika a události; 02
Publikováno| Noviny Svitavska; Politika a události; 02
Publikováno| Orlické noviny; Politika a události; 02
Publikováno| Noviny Rychnovska; Politika a události; 02
Publikováno| Pardubické noviny; Politika a události; 02
ID| 07e9139e-45be-4524-b7e5-a407725a5025

Klíč| Státní rozpočet; KDU

Některé politické strany se nechtějí sponzorům zavázat
Karlovarské noviny 
8.4.2006 | rubrika: Karlovarsko | strana: 10 | autor: JANA ŠTEINEROVÁ

Karlovy Vary - Politické strany, které kandidují za Karlovarský kraj, příliš mnoho peněz na předvolební kampaň nevěnují. Mnohdy na ni politici doplácejí ze svých prostředků. Ne všechny strany jsou totiž ochotny přijmout finanční dar od sponzorů. Takovou je například i SNK Evropští demokraté. "Sponzory nemáme. Vyhýbáme se jim. Nechceme se totiž dostat do situace, že naše strana bude někomu něco dlužit. Sponzory jsme v minulosti oslovovali jen výjimečně. Tento způsob financování předvolební kampaně se nám nelíbí," říká lídr do parlamentních voleb Jiří Kotek z Evropských demokratů. Regionální sdružení SNK Evropští demokraté proto může na kampaň přispět pouze v řádu tisícovek korun.
To komunisté Karlovarského kraje věnují na předvolební kampaň půl milionu korun. "Zatím ji hradíme z našich peněz. V tuto chvíli nevím, zda se budeme obracet i na sponzory. Tuto taktiku moc nepreferujeme. Pravděpodobně se bez nich proto obejdeme," uvádí Jaroslav Borka z KSČM.
Strana zelených si bude muset na kampaň půjčit. "Půjčku budou ručit lídři v každém kraji, a to formou směnky na dvě stě tisíc korun. Zbytek peněz na kampaň poskládáme sami, něco nám dají i příznivci. Se sponzory zatím o darech a půjčkách jednáme. Jedním ze sponzorů bude například má společnost Ekoservis," poznamenává lídr Strany zelených Pavel Žlebek.
Sociální demokraté z Karlovarského kraje podpoří předvolební klání v řádu stovek tisíc korun. "Se sponzorskými penězi zatím nepracujeme. Jsme teprve na začátku. O sponzorských darech ale pochopitelně uvažujeme," vysvětluje Petr Horký z ČSSD.
Také regionální ODS věnuje na kampaň půl milionu korun. "Drtivá většina prostředků půjde od fyzických a právnických osob. Sponzory zatím jmenovat nebudu, jejich seznam zveřejníme oficiálně za několik dní," dodal lídr ODS za Karlovarský kraj Miloš Patera.

Region| Západní Čechy

Komunisté varovali před Zelenými
Moravskoslezský deník 
10.4.2006 | rubrika: Severní Morava a Slezsko | strana: 2 | autor: (čtk)

zaujalo nás

Frýdek-Místek * Pokud by se Strana zelených stala po volbách součástí vládní koalice s ODS a KDU-ČSL, hrozí podle komunistů zemi nejpozději do dvou let předčasné volby. Postupné odhalování temných míst jejich programu způsobí sociální problémy a vyvolá vládní krizi, protože program Zelených není založen na hodnotě peněz a míře zisku, tak jako u dalších pravicových stran. Na tradičním Vratimovském semináři ve Frýdku-Místku to v sobotu prohlásil předseda KSČM Vojtěch Filip.
Podle Filipa se Strana zelených dostane do parlamentu jen velmi těsně. "Agentury se po volbách budou červenat, jak vysoké procento jim v průzkumech přidělily. Je ale možné, že zejména mnozí mladí lidé, kteří půjdou k volbám poprvé v životě, se nechají přesvědčit jejich jednoduchými hesly," řekl Filip.
Obavy komunistů z volebního úspěchu Zelených jsou oprávněné. Ještě do ledna to vypadalo na volební vítězství levice. Sociální demokraté odmítali velkou koalici s ODS a hovořili o menšinové vládě. Tu měla podle jejich představ ve sněmovně držet podpora komunistů. V únorovém průzkumu agentury STEM ale překročila podpora Zelených pětiprocentní hranici potřebnou pro vstup do sněmovny a od té doby jejich podpora stále stoupá.
Podle levicového politologa Oskara Krejčího, který rovněž na akci vystoupil, je česká Strana zelených typická radikální strana, která nemá šanci něco změnit. "Dostali se nad pět procent díky jednomu průzkumu veřejného mínění, který pak byl extrémně medializován," řekl Krejčí.

Region| Severní Morava
Publikováno| Moravskoslezský deník; Severní Morava a Slezsko; 02
Publikováno| Opavský a hlučínský deník; Severní Morava a Slezsko; 02
Publikováno| Frýdecko-místecký a třinecký deník; Severní Morava a Slezsko; 02
Publikováno| Havířovský deník; Severní Morava a Slezsko; 02
Publikováno| Karvinský deník; Severní Morava a Slezsko; 02
Publikováno| Novojičínský deník; Severní Morava a Slezsko; 02
Publikováno| Bruntálský a krnovský deník; Severní Morava a Slezsko; 02
ID| 711897a1-6e3a-4808-8032-c30d69b2186d

Kamiony nám od července nedají pokoj ani o víkendu
Moravskoslezský deník 
8.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: BOŘEK OTAVA

Praha * Náklaďáky od prázdnin nebudou smět na silnice v páteční podvečer, zato v sobotu i v neděli ano. Především sváteční jezdci, obyvatelé obcí a cyklisté na tom tedy budou ještě hůř. Prodloužení doby, kdy o víkendu budou jezdit těžké náklaďáky, ještě zvýší zátěž silnic o zahraniční kamiony. Alespoň to tvrdí ekologové. Změny přinese zákon o provozu na pozemních komunikacích, který začne platit v červenci.
Dosud kamiony nesměly na silnice od sobotní půlnoci do nedělních 22 hodin. O prázdninách navíc nemohly jezdit v sobotu přes den mezi sedmou a dvacátou hodinou. Od letošního 1. července budou řidiči potkávat kamiony na silnicích i v neděli do třinácté hodiny, a v sobotu bude jejich provoz omezen také do třinácté hodiny. Jako novinka však přibude zákaz pro jízdu kamionů v pátek vpodvečer mezi 17. a 21. hodinou.
"Kamiony o víkendu po silnicích jezdit nemají, není možné podřizovat bezpečnost a klid partikulárním zájmům dopravců," řekl Vojtěch Kotecký z Hnutí Duha. Zvýšení počtu kamionů na silnicích v době, kdy lidé jezdí na chalupy, se nezamlouvá ani místopředsedkyni Strany zelených Daně Kuchtové. Její strana má ostatně v programu zákaz jízd kamionů od pátečního večera do nedělní noci.
"Zákon vyšel vstříc požadavkům, aby kamiony nemohly na silnici zejména v pátek vpodvečer, kdy lidé vyjíždějí za víkendovým odpočinkem. Tento výpadek bylo nezbytné kompenzovat jindy, protože by došlo ve zbývajících dnech k velkému nahuštění kamionové dopravy," řekl tiskový mluvčí sdružení autodopravců Česmad Bohemia Martin Felix. Zvýšení tranzitní přepravy o víkendu podle něho nemůže nastat, protože v okolních zemích, kde platí zákazy víkendových jízd, budou kamiony odstaveny a do Česka se nedostanou.
Pokračování na str. 16

Pokračování ze str. 1
A jak je to u sousedů? V Německu celoročně platí nedělní zákaz pro nákladní vozy nad 7,5 tuny, stejně jako teď u nás. V letních měsících s vyšším prázdninovým provozem navíc nesmějí kamiony jezdit ani v sobotu od sedmi do dvaceti hodin.
Rakousko v létě k nedělnímu zákazu přidává ještě omezení jízd v pátek odpoledne a v sobotu dopoledne. V Maďarsku platí zákaz pro jízdy v neděli od jara do podzimu a v létě je navíc rozšířen i na sobotu od osmi hodin.
Těžké náklaďáky začaly zaplavovat české silnice po vstupu země do Evropské unie. Po dálnicích jezdí v současnosti zhruba milion kamionů za měsíc, což je téměř dvakrát víc než na počátku roku 2004. Provoz kamionů na silnicích by částečně mohlo omezit zavedení mýtného od příštího roku. Zpočátku se ovšem bude vybírat jen na dálnicích a rychlostních komunikacích. Vznikají obavy, že mýtné jen vytlačí část těžké nákladní dopravy na silnice nižších tříd.

Foto popis| Díky našim poslancům si užijeme od prvního července kamiony na silnicích i v sobotu a v neděli.
Foto autor| FOTO ARCHIV
Region| Severní Morava
Publikováno| Moravskoslezský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Opavský a hlučínský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Frýdecko-místecký a třinecký deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Havířovský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Karvinský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Novojičínský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Bruntálský a krnovský deník; Titulní strana; 01
ID| 572bb052-752a-4a1c-bf3c-430d3491c671

Když ptáčka lapají
Moravskoslezský deník 
8.4.2006 | rubrika: Česká republika | strana: 10 | autor: JANA SCHILLINGOVÁ

komentář

Radujme se, veselme se. Po volbách nás čekají zlaté časy. Daně půjdou dolů, ať si zvolíme jakoukoli partaj. Tedy kromě komunistů. Všechny ostatní slibují, že nám stát bude z kapes tahat méně peněz.
S občanskými demokraty se dočkáme rovné patnáctiprocentní daně, živnostníci se mohou těšit na daňové prázdniny a některé daně se dokonce zruší. Sociální demokraté podpoří podniky, kterým sníží odvody. Zelení zlevní zdanění práce a nechají odvody dopadnout na vše, co ničí životní prostředí. Křesťanští demokraté uleví rodinám s dětmi.
Dobře, moc dobře se to poslouchá. Má to ale háček. Stát hospodaří již nyní s obrovskými dluhy. A snížení daní znamená nižší příjmy eráru. Kde ale potom vezme nejen na splátky dluhů, ale hlavně na výdaje, jimž se nemůže vyhnout? Na mzdy úředníků a svých dalších zaměstnanců, na sociální zabezpečení, penze, zdravotnictví, školství, armádu atd. atd. O tom strany, slibující voličům takřka daňový ráj, taktně mlčí.
A tak si nedělejme iluze. Po volbách se ukáže, jako vždycky, že je všechno trochu jinak.
Ostatně znáte to: Když ptáčka lapají...

Foto popis|
Region| Severní Morava
Publikováno| Moravskoslezský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Opavský a hlučínský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Frýdecko-místecký a třinecký deník; Česká republika; 10
Publikováno| Havířovský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Karvinský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Novojičínský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Bruntálský a krnovský deník; Česká republika; 10
ID| 7e3df708-4578-4ee9-b1ca-5a619d2179ca

Na petici přibylo během chvíle dvě stě podpisů
Rokycanský deník 
8.4.2006 | rubrika: Rokycansko | strana: 10 | autor: KVĚTA MATĚJOVCOVÁ

Rokycany - Skoro dvě stovky podpisů se podařilo během čtvrtečního odpoledne v Rokycanech shromáždit pod peticí namířené proti dovozu odpadu do spaloven. Tu organizuje Strana zelených. Podle jejího krajského volebního lídra Evy Tylové tak svůj souhlas s textem vyjádřily tři čtvrtiny na náměstí okresního města oslovených lidí. Straně se už prý podařilo shromáždit více než tisíc podpisů.

Foto popis| Také Martina Korandová přidala ve čtvrtek odpoledne na rokycanském Masarykově náměstí svůj podpis pod petici proti dovozům odpadu do České republiky.
Foto autor| Foto Květa Matějovcová
Region| Západní Čechy

Zastupitel za ČSSD řešil spory ránou pěstí do oka
Rovnost - Brněnský deník 
10.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: FILIP SUŠANKA

Politik napadl muže ve squash centru * Přiznal se

Sociálnědemokratický zastupitel Vlastimil Žďárský je násilník. Své o tom ví jednatřicetiletý muž, kterého politik udeřil pěstí do oka tak, že skončil s poraněnou očnicí na operačním sále a byl měsíc v pracovní neschopnosti. Jen kvůli tomu, že politika poprosil v šatně squash centra, aby zavíral dveře do sprchy.

Brno * Až zítra usednou brněnští zastupitelé do lavic, měli by si dát pozor na svého kolegu z ČSSD Vlastimila Žďárského. Pokud mu totiž někdo říká něco nepříjemného, řeší situaci pěstí. Dodnes mu kvůli tomu dokonce hrozí soud. Ten je až do srpna letošního roku podmínečně zastaven. Žďárský se před ním ocitl v pozici obžalovaného z trestného činu ublížení na zdraví.
V únoru minulého roku navštívil Žďárský své oblíbené squash centrum. Když ho jednatřicetiletý muž upozornil na to, že za sebou nezavírá dveře od sprchy a voda tak teče do šaten, reagoval politik po svém. "Při odchodu stále pokračoval v monologu. Když došel do poloviny schodiště na podestu, vyzval jsem ho, ať je konečně zticha. Prudce se ke mně otočil, a tak jsem se reflexivně ohnal pravou rukou. Jednal jsem impulzivně a zřejmě neadekvátně," vypověděl do policejního spisu Žďárský. Redakci Rovnosti tyto informace potvrdil důvěryhodný zdroj, který má ke spisu přístup. Přál si však zůstat v anonymitě.
Soud podmíněně zastaven Policie později Žďárského za jeho čin obvinila a politik byl obžalován z trestného činu ublížení na zdraví. "Řešili jsme fyzické napadení ve squash centru v Polní ulici. Na základě výpovědi poškozeného byla podána i obžaloba," potvrdila informace policejní mluvčí Andrea Procházková.
Pokračování na straně 2

Žďárský: muž, který řeší spor pěstí
Sociální demokraté o ráně svého kolegy nevěděli * Nechtějí zatím říci, zda zůstane na kandidátce
Dokončení ze str. 1
Politik podle policejního spisu situaci nejprve zlehčoval. Tvrdil, že se muž na něho prudce otočil, a tak instinktivně zareagoval. Později připustil chybu a s mužem se i finančně vyrovnal. "Trestní stíhání bylo patnáctého srpna podmíněně zastaveno na dvanáct měsíců. Došlo totiž k takzvanému narovnání. Aby k němu mohlo dojít, tak musí obžalovaný plně doznat svou vinu a zaplatit škodu," upřesnil mluvčí městského státního zastupitelství Vladimír Kutnohorský.
Redakci Rovnosti se podařilo najít napadeného muže, ten však odmítl cokoliv komentovat. "Nebudu se k tomu vůbec vyjadřovat," uvedl muž s tím, že si nepřeje být s incidentem spojován, protože se bojí zvýšeného zájmu médií.

Otřes mozku a zlomená očnice

Podle lékařů, kteří napadeného muže ošetřovali, šlo o brutální útok. "Způsobil mu vážná zranění. Muž měl poraněné měkké obličejové částí spojené se zlomeninou. Jde o velmi bolestivou věc. Při takovém zranění navíc hrozí vždy vážnější poranění oka, které bude mít vliv na vidění," řekl ošetřující lékař muže, který je specialista na obličejovou chirurgii. Jméno však nechtěl zveřejnit, protože se prý k podobným věcem vyjadřovat nemůže a mohl by s tím mít problémy. Podle zdroje Rovnosti, který je s případem obeznámen, způsobil sociální demokrat Žďárský muži hned několik vážných zranění: otřes mozku, zlomeninu spodiny očnice či poranění trojklaného nervu. Lékaři současně nevylučují, že muž bude mít trvalé následky. Osmačtyřicetiletý zastupitel za ČSSD, který sedí i v orgánech několika městských firem, nechce své agresivní chování příliš komentovat. "Mám čistý trestní rejstřík," poznamenal pouze Žďárský. Žďárský navíc kandiduje v letošních komunálních volbách znovu do brněnského zastupitelstva. Podle politologa Miroslava Mareše z brněnské fakulty sociálních studií to může sociální demokracii poškodit. "Použití násilí bez důvodu je horší než drobné prohřešky, jako je například zaviněná autonehoda. Pro ČSSD to může být určitě problém. Ale ještě více alarmující je, že člověk s touto minulostí sedí v městských firmách. Město by neměl reprezentovat muž, který bije druhé," zdůraznil Mareš.

Politici: Nic o tom nevíme, uvidíme

Žďárského kolegové ze sociální demokracie včera nedokázali říci, zda je násilnický čin v komunální politice problém. Premiér Jiří Paroubek po své mluvčí vzkázal brněnským sociálním demokratům, aby si sami zvážili, zda ho nechají na kandidátce v podzimních komunálních volbách. Informace Rovnosti překvapila i předsedu Krajského výkonného výboru ČSSD Václava Božka. "Tato informace je pro mne nová. Nemám k tomu co říci ani v obecné rovině," uvedl Božek. Šéf brněnské sociální demokracie Jeroným Tejc se dokonce pokusil incident a doznání svého stranického kolegy zlehčit. "Nemám důvod někoho hájit. Pokud by byl ale odsouzen, tak by měla celá věc jinou váhu. Jde o to, zda se nedoznal pouze proto, aby došlo k narovnání," míní Tejc. Lídr krajské kandidátky Strana zelených Ondřej Liška však míní, že by se neměl po zjištění Rovnosti Žďárský na kandidátce už objevit. "Je to velmi nepříjemná zpráva pro ČSSD, velký problém pro její důvěryhodnost. Pro českou politickou kulturu by bylo dobré, kdyby podobný člověk nekandidoval. Uvidíme, jak se s tím ČSSD vyrovná. Mně to vadí jako občanovi Brna. Pokud by se podobný problém vyskytl s někým na naší kandidátce, tak bych se ho snažil vyškrtnout. Nedokážu si totiž představit, že by někdo takový hájil náš program," dodal Liška.

***

Žďárského funkce

* Městský zastupitel za ČSSD
* Místopředseda představenstva městské společnosti Jižní centrum
* Člen dozorčí rady městské společnosti Pohřebních a hřbitovních služeb
* Člen Městského výboru ČSSD
* Kandidát do brněnského zastupitelstva za ČSSD

Foto popis| Pěstí do oka. Politik Vlastimil Žďárský řeší konflikty silou. Když mu někdo řekne, aby zavřel dveře do sprchy, dá mu pěstí.
Foto autor| FOTO LUBOMÍR STEHLÍK
Region| Jižní Morava

Chudé rodiny čekají na byty
Rovnost - Brněnský deník 
10.4.2006 | rubrika: Brno | strana: 3 | autor: FILIP SUŠANKA

Bydlení nebudou mít, dokud nebude parkoviště * Radní chrání trávník

Jedenadvacet sociálních bytů v Labské ulici v brněnské části Starý Lískovec zůstane nejspíš prázdných. Může za to spor mezi radnicí ve Starém Lískovci a brněnským magistrátem. Ten bude již zítra rozhodovat o žádosti udělit výjimku z vyhlášky o zeleni. Bez ní nelze u nového domu postavit parkoviště. Rada města Brna to však nedoporučila.

Brno * Rodiny v katastrofální finanční situaci, které čekají na nové bydlení ve Starém Lískovci, mají smůlu. Celý projekt se totiž začíná komplikovat kvůli zdánlivé drobnosti: parkovišti u domu. Starý Lískovec totiž musí u domu vybudovat parkoviště pro auta, které má částečně zabrat kus trávníku. A proti tomu vystoupili brněnští radní.
Zastupitelům nedoporučili výjimku umožňující vznik parkoviště schválit. A to přesto, že zabrání několika metrů trávníku nevadí ani odboru životního prostředí či Zeleným.
Radnici ve Starém Lískovci teď hrozí, že bude muset vrátit jedenáct milionů. Přesně tolik peněz totiž dostala jako dotaci na vybudování bydlení pro chudé lidi. Další miliony dostala od brněnského magistrátu. Také ty jsou nyní v ohrožení.
"Jednou z podmínek kolaudace domu je dostatek parkovacích míst. Jejich vybudování bylo součástí celkové výstavby. Teď to však vypadá, že to brněnské zastupitelstvo neschválí," vysvětlil podstatu problému starosta Starého Lískovce Petr Hudlík.
V tom případě bude muset radnice vrátit peníze, které získala ze státního rozpočtu. Kde je vezme, starosta Hudlík netuší. "Bude to muset řešit magistrát. Domy není možné bez parkoviště zkolaudovat," uvedl Hudlík.
Problém je hlavně v tom, že se plánované parkoviště dotkne zelené plochy. "Žádali jsme o výjimku z vyhlášky o zeleni. Protože ten zásah do ní bude jen minimální, tak to odbor životního prostředí doporučil. Proč rada rozhodla jinak, opravdu nevím," uvedla brněnská radní za Stranu zelených Jana Drápalová. Na zítřejším zasedání zastupitelstva prý bude nejspíš hlasovat v souladu s vyjádřením komise životního prostředí.
Rozhodnutí Rady města Brna vysvětlil náměstek brněnského primátora Radomír Jonáš. "Na tom sídlišti je už tak málo zeleně a my bychom ji měli ještě ubírat. To by nebylo dobré," poznamenal Jonáš.
Starostu Hudlíka však jeho odpověď neuspokojuje. "Myslím si, že je to hlavně věc náměstka Jonáše. Ukazuje tak svou sílu. Snaží se pořád někomu škodit," tvrdí Hudlík. Jonáš však Hudlíkova slova odmítá. "Pan Hudlík trpí stihomamem, že ho chce někdo poškozovat. To on začal, první napadat mne," kontroval Jonáš. Vše tak vyřeší až zítra brněnští zastupitelé.

Region| Jižní Morava

Brno: Rodiny bez peněz marně čekají na nové byty
Rovnost - Deník Vyškovska 
10.4.2006 | rubrika: Jižní Morava | strana: 6 | autor: (fs)

Brno * Jedenadvacet sociálních bytů v Labské ulici v brněnském Starém Lískovci zůstane nejspíš prázdných. Může za to spor mezi radnicí a brněnským magistrátem. Ten bude již zítra rozhodovat o žádosti udělit výjimku z vyhlášky o zeleni. Bez ní nelze u nového domu postavit parkoviště. Rada města Brna to však nedoporučila.
Rodiny v katastrofální finanční situaci, které čekají na nové bydlení, mají smůlu. Starý Lískovec totiž musí u domu vybudovat parkoviště pro auta, které má částečně zabrat kus trávníku. A proti tomu vystoupili brněnští radní. Zastupitelům nedoporučili výjimku umožňující vznik parkoviště schválit. A to přesto, že zabrání několika metrů trávníku nevadí ani odboru životního prostředí či Zeleným.
Radnici ve Starém Lískovci teď hrozí, že bude muset vrátit jedenáct milionů. Přesně tolik peněz totiž dostala jako dotaci na vybudování bydlení pro chudé lidi. Další miliony dostala od brněnského magistrátu. Také ty jsou nyní v ohrožení.

Region| Jižní Morava

Břeh řeky si lidé vzali do parády
Táborské listy 
10.4.2006 | rubrika: Táborsko | strana: 9 | autor: (luc)

Tábor - Třicet pytlů nepořádku, takový byl výsledek sobotního úklidu břehů Lužnice. Ten v rámci celosvětové akce Ukliťme svět uspořádala Strana zelených ve spolupráci s táborským svazem ochránců přírody.
Patnáct dobrovolníků si vzalo do parády pravý břeh řeky od chatek U Ježka až po Harrachovku. "Loni jsme uklízeli úsek na Sídlišti nad Lužnicí, letos jsme zvolili lokalitu vzdálenější od města. Možná i proto není účast tolik vysoká. Do toho navíc přišly povodně a aféra s ptačí chřipkou. Právě obava z vodních ptáků je jednou z příčin, proč rodiče nedovolili svým dětem, aby na akci přišly," řekl předseda 5. Z0 Českého svazu ochránců přírody Vladimír Doležal.
Nejkurióznějšími nálezy se doposud staly dopravní značka, část auta a shrnovací dveře. Letos se v igelitových pytlích nejčastěji ocitly pet lahve, železo, sklo, krabičky od cigaret a igelitové tašky.
Jak Doležal doplnil, ne vždy se jedná o předměty, které přinesla voda. Někteří lidé odpad a pneumatiky nechají u řeky úmyslně s tím, že se o ně ochránci postarají.

Foto popis| Břehy Lužnice si oddechly od nepořádku. Úklidová akce, která má za úkol očistit břehy vodních ploch v Táboře, se koná již od roku 1999. Letos se jí zúčastnilo 15 dobrovolníků.
Foto autor| Foto Lucie Boháčová VLP
Region| Jižní Čechy