Náš program je blíž ČSSD než ODS, říká Bursík
Mladá fronta DNES 
18.4.2006 | rubrika: Události a politika | strana: 2 | autor: (ČTK)

Praha - Strana zelených má v nejdůležitějších bodech svého programu blíže k sociální demokracii než k ODS. Řekl to včera šéf zelených Martin Bursík, který se v pořadu České televize Otázky Václava Moravce střetl s premiérem Jiřím Paroubkem. Bursík však dodal, že jedna věc je program ČSSD a druhá jeho naplňování. "To, co je na papíře, je hodně odlišné od toho, jak se sociální demokracie projevovala v posledních dvou volebních obdobích," uvedl šéf zelených.
Paroubek a Bursík se shodli třeba v tom, že oba chtějí prosazovat přímou volbu prezidenta. Premiér uvedl, že ČSSD by v příštích volbách mohla podpořit někoho, jako je ombudsman Otakar Motejl. Šlo by podle něj o nestranickou a respektovanou osobnost, která by mohla získat širší politickou podporu.
Z Paroubkova vyjádření však vyplynulo, že o Motejlovi hovořil jako o příkladu takové osobnosti, nikoli jako o konkrétním kandidátovi.
"Kdyby byl třeba o něco mladší, tak bych viděl takovou osobnost třeba v panu doktoru Motejlovi," řekl totiž doslova.

"Klause nechceme"

Oba politici se také shodli na kritice současného prezidenta. "Kdybychom byli už v tomto parlamentu, tak by Václav Klaus na Hradě nebyl. Ať si to nebere nijak osobně, ale prostě jeho pohled na svět je výrazně odlišný od našeho," prohlásil Bursík. Paroubek dodal, že Václav Klaus "často vystupuje jako čestný předseda Občanské demokratické strany".
Premiér již v březnu potvrdil, že si dokáže představit menšinovou vládu se zelenými. Ti však nadále odmítají podporu komunistů, jak o ní uvažuje Paroubek.

Komunisté bodují u starších lidí
Mladá fronta DNES 
18.4.2006 | rubrika: Téma dnes | strana: 3 | autor: OLGA MÁLKOVÁ

KOMUNISTÉ POLOVINĚ LIDÍ NEVADÍ. Velký předvolební průzkum MF DNES ukázal, že téměř polovině lidí by nevadilo větší zapojení KSČM do politiky. Pro jsou hlavně starší lidé s nižším vzděláním.

Praha - Všechny politické strany se před volbami shodují snad v jediném - nikdy by nešly do vlády s komunisty. Téměř polovině Čechů by přitom nevadilo, kdyby KSČM měla možnost podílet se na příští vládě.
Kdo jsou lidé, kteří šestnáct let po revoluci souhlasí s tím, aby se komunisté podíleli na řízení země? Jde hlavně o voliče KSČM, ale i vládní sociální demokracie.
Proti návratu komunistů do vlády se naopak nejostřeji stavějí ti, kteří svůj hlas chtějí dát ODS, lidovcům a také Straně zelených.
Zatímco 69 procent voličů ČSSD s podílem komunistů na příští vládě souhlasí, 74 procent příznivců ODS je jednoznačně proti. Vyplývá to z výsledků exkluzivního průzkumu, který v dubnu zpracovala agentura SC&C pro MF DNES.

Kde jsou v Česku "rudé" kraje?

Člověk, kterému by nevadila vláda s podílem komunistů, je spíše starší, vyučený nebo má základní vzdělání a bydlí v kraji, kde je vysoká nezaměstnanost. Nejvíce příznivců pro svou vládní účast tak mají komunisté v Ústeckém, Moravskoslezském a Karlovarském kraji, kde se pro ně vyslovilo více než šedesát procent dotázaných. "Jsou to regiony s dlouhodobými ekonomickými potížemi. Vyšší tolerance ke komunistům určitě souvisí s těžkostmi sehnat práci a s celkově vysokou nezaměstnaností," uvedla analytička agentury SC&C Jana Hamanová. Naopak nejmenší podporu mají komunisté v Praze, v Jihočeském kraji a na Vysočině.
Výsledky průzkumu, kterého se zúčastnilo 3166 respondentů, Hamanovou příliš nepřekvapily. "Velmi podobný průzkum jsme na menším vzorku dělali už v roce 2004 a výsledky se víceméně shodují," řekla Hamanová.

Vysokoškoláci řekli KSČM ne

Obecně platí, že čím nižší vzdělání lidé mají, tím tolerantnější k případné vládě s účastí KSČM jsou. Zatímco dvaapadesáti procentům Čechů se základním vzděláním by rudá vláda nevadila, mezi vysokoškoláky má stejný názor jen 39 procent lidí.
Více zastání mají komunisté také mezi staršími ročníky - do vlády by je poslalo téměř šedesát procent lidí starších šedesáti let. "Souvisí to jedno s druhým. Čím starší lidé jsou, tím je mezi nimi méně vysokoškoláků. Většinou také bydlí mimo hlavní město, kam se naopak stahují hlavně mladí lidé," vysvětlila Hamanová. A co na nečekaně vysokou podporu říkají komunisté?
"Výzkum veřejného mínění neříká nic o skutečném politickém řešení. Beru jej na vědomí, ale rozhodnou volby," řekl včera předseda KSČM Vojtěch Filip.

Obrázek

Kdo chce komunisty u moci

KSČM by měla mít možnost podílet se na příští vládě stejně jako ostatní strany.
ano - 48% (hlavně voliči ČSSD a KSČM)
ne - 52% (hlavně voliči ODS, SZ, KDU ČSL

Podle věku:
ano ne
18-29 let 36% 64%
30-34 let 45% 55%
45-59 let 51% 49%
60+ 59% 41%

Podle vzdělání:
základní 52% 48%
vyučen 51% 49%
maturita 44% 56%
VŠ 39% 61%

Podle krajů:
Moravskoslezský 64%
Karlovarský 63%
Ústecký 61%
Pardubický 57%

Praha 66%
Jihočeský 67%
Středočeský 61%
Vysočina 63%

Zdroj: průzkum SC&c pro MF DNES

Foto popis|

Bursík vysvětluje svou restituci
Mladá fronta DNES 
18.4.2006 | rubrika: Téma dnes | strana: 3 | autor: PAVLA KUBÁLKOVÁ

Vydání rodinného majetku šéfa zelených provázejí podle Novy nejasnosti

Praha - Jen sedm týdnů před volbami musí předseda Strany zelených Martin Bursík vysvětlovat okolnosti, za kterých jeho rodina získala v restituci lukrativní domy v Praze.
Televize Nova tvrdí, že kolem žádosti o navrácení nemovitostí jsou nejasnosti. Bursík to však odmítá a hájí se tím, že všechny dokumenty má a žádosti byly podány správně. "Reportáž je cílená proti mé osobě," míní Bursík.
O co vlastně jde? Bratři Bursíkovi získali v restituci několik domů v centru Prahy, například ve Sněmovní nebo v Revoluční ulici. Podle Novy jejich otec neposlal správnou výzvu k vydání nemovitosti. Údajně pouze požádal o potvrzení, komu, kdy a podle jakého právního předpisu byly nemovitosti odňaty po roce 1948.
Podle právníků Novy nešlo o řádnou výzvu, tak jak vyžadoval restituční zákon. Žádost o potvrzení navíc měla na příslušný úřad dorazit až jedenáct dní po smrti otce Martina Bursíka. To však ve včerejších Otázkách Václava Moravce Bursík odmítl. "Nova měla jiný dokument, ne správnou žádost. Ta na úřad došla včas a i my ji máme," řekl s tím, že je vše zapsáno v katastru nemovitostí a za pravdu jeho rodině dal i Nejvyšší soud.
Patřičný dokument však předseda Strany zelených včera v České televizi neukázal.
Reportáž Novy upozornila i na to, že z archivu městské části Praha 1 zmizel záhadně i celý spis o navrácení nemovitostí. Starosta Prahy 1 Vladimír Vihan (ODS) tvrdí, že se celá událost stala před více než deseti lety: "Nejsem si vědom toho, že by z našeho archivu zmizelo víc složek."
Bursík má však jasno. "Reportáž je na objednávku od ODS a má před volbami pošpinit moji osobu. V roce 2002 jsem spis potřeboval a v archivu nebyl. Archivář proto vyhledal a písemně mi potvrdil, že naposledy si ho brali zaměstnanci z magistrátu a nevrátili ho. Zájem o něj měli i dva spolupracovníci tehdejšího starosty Prahy 1 Jana Bürgermeistra," tvrdí Bursík.

Foto popis| BURSÍKOVY DOMY. Sedm týdnů před volbami vysvětluje šéf zelených, jak jeho rodina restituovala domy v Praze.
Foto autor| FOTO: ČTK

Zelení chtějí prodat ČEZ a zlevnit plyn
Mladá fronta DNES 
18.4.2006 | rubrika: Ekonomika | strana: 3 | autor: (ČTK)

Praha - Strana zelených chce zprivatizovat ČEZ a snížit DPH u plynu na 5 procent. V pořadu ČT Otázky Václava Moravce to včera řekl předseda Strany zelených Martin Bursík.
Privatizaci elektrárenské společnosti ČEZ by bylo podle něho možné stihnout za jedno volební období, tedy do čtyř let.
Ale hlavní politické strany mají na privatizaci ČEZ rozdílné názory. Zatímco ODS, Strana zelených a KDU-ČSL privatizaci polostátního podniku podporují, ČSSD a KSČM jsou naopak pro zachování státního podílu v ČEZ ve výši 67 procent.
Zelení chtějí ČEZ zprivatizovat postupně v několika krocích, začít by se mělo hned po volbách. "Budeme se muset dohadovat o tom, na kolik by tu hodnotu ocenil akciový trh," dodal.
Stát se podle Bursíka dostává do schizofrenní pozice. Na jednu stranu chce dividendy a výnosy, na druhé straně má obhajovat zájmy občanů, tedy cenu elektřiny. Privatizací ČEZ by se podle Bursíka vytvořila konkurence, která na trhu s elektřinou chybí.
Premiér Jiří Paroubek o tom však není přesvědčen. "Nemyslím si, že to (privatizace) nutně povede k tomu, že se tady vytvoří konkurenční prostředí. Ti, co jej budou privatizovat, se nebudou ohlížet na zájmy lidí, ale na své," řekl Paroubek. ČEZ teď podle něho prudce expanduje do zahraničí, a tak není vhodná doba na prodej.
Paroubek také považuje za neprůchodnou myšlenku nižšího DPH u plynu, protože by se na tomto kroku muselo shodnout všech 25 členů EU. Zelení chtějí plyn podpořit jako ekologické palivo.

"Stát v dopravě zaspal"
Mladá fronta DNES 
18.4.2006 | rubrika: Z domova | strana: 6 | autor: OLGA MÁLKOVÁ

SEDM TÝDNŮ DO VOLEB. MF DNES přináší čtvrtou část desetidílného seriálu o hlavních předvolebních tématech. Každý týden se vždy jeden člen poroty MF DNES sestavené z "obyčejných" lidí svěří se svým problémem a politici mu nabídnou svá řešení. Dnes: doprava.

Doprava Co nás čeká po volbách

Počet kamionů na českých silnicích dramaticky stoupl. Po vstupu do Evropské unie jich po tuzemských silnicích jezdí o polovinu více.
O tom, jaké to je, vyrážet každý den na cesty, vypráví řidička kamionu Jolana Jedličková. Za volant náklaďáku sedá už deset let. Přečtěte si, co jí slibují lídři pěti politických stran, které mají šanci uspět ve volbách. Na příbězích "obyčejných" lidí přibližuje seriál MF DNES hlavní témata voleb. Dnešním tématem je doprava.

Lázně Bohdaneč - Když přijde Jolana Jedličková do práce, usedne za volant patnáctitunového kamionu. Je totiž profesionální řidička.
Když se jí zeptáte, co je největším problémem české dopravy, nezačne mluvit o dírách na silnicích. Od příští vlády čeká mnohem víc než jen jejich "zalepení".
"Největší potíž není v tom, že bychom neměli dostatečnou silniční síť, ani v jejím mnohdy žalostném stavu, ale v tom, že k ní neexistuje pořádné zázemí. Počínaje parkovišti pro kamiony, přes nejasnosti v silničních pravidlech, konče směšným počtem informačních tabulí na dálnicích," vyjmenovává Jedličková některé z řady problémů, se kterými se musí potýkat.
Jako řidičku kamionu ji nejvíce trápí nedostatek parkovišť, na nichž lze s tak velkým vozem zastavit.
"Já chci dodržovat předpisy a dělat bezpečnostní přestávky. Ale musím mít kde odstavit auto. A to je v Česku - na rozdíl od západní Evropy - velký problém," tvrdí.
Výhrady má i k výběrovému řízení ministerstva dopravy na provozovatele mýtného, kterou vyhrála firma Kapsch. Systém v jejím provedení přijde státní pokladnu na více než dvacet miliard korun.
"Drtivá většina vozů, které jezdí na Západ, má v sobě zabudovanou takzvanou OBO jednotku, která funguje na systému satelitního příjmu a má několik kanálů. V Německu tak vybírají mýtné bez problémů. Nevím, proč nemůžeme jen přidat jeden kanál pro Českou republiku a místo toho budujeme celý systém znovu," uvažuje žena, která se jako řidička živí už deset let.
Podle Jedličkové stát v dopravní politice zaspal. O stav silnic se politici zajímají jen před volbami. Typickým příkladem je jejich náhlý zájem o dálnici D1.
"Zácpy na ní budou pořád. Musíme se naučit je zvládat - a na to určitě nestačí čtyři informační tabule na dvě stě kilometrů," zdůrazňuje Jedličková s tím, že v Německu mají takovou tabuli každých patnáct kilometrů na rizikových úsecích.
Vládu je ochotná i pochválit - třeba za zavedení trestných bodů za přestupky na silnicích.
"Policejní vozy v sobě musí mít zabudované kamery a rozhovor o přestupku mezi řidičem a policistou se musí nahrávat. Jen tak se zamezí korupci a uplácení," míní řidička. Vítá také akce typu Kryštof, jen by podle jejího názoru měly být mnohem častější. "Pokud se to všechno posčítá a doplní třeba o radary s fotoaparáty kolem cest, pak by boj s agresivitou, která na českých silnicích vládne, byl mnohem úspěšnější," míní Jedličková a dodává: "Bezpečnosti na silnicích by prospělo i pravidelné přezkušování řidičů z pravidel. Ta se pořád mění a nikomu neuškodí, když se na ně jednou za pět let znovu podívá."
Než vyjede s kamionem na silnici, zaplatí každý dopravce desítky tisíc korun na různých daních a poplatcích. "Zajímalo by mě, kde ty peníze jsou a kdy se konečně začnou investovat do rozumné dopravní politiky," ptá se Jolana Jedličková.

***

Dejte svůj hlas politikovi, jehož řešení vás nejvíce přesvědčilo. Hlasujte na www.idnes.cz.

Petr Bendl, stínový ministr dopravy

"Dobudování infrastruktury a jejího zázemí je otázka většího množství peněz. Budu usilovat o zdvojnásobení rozpočtu ministerstva. Česká republika má teď jedinečnou šanci rozmnožit vlastní zdroje o peníze z fondů EU. A tyto projekty budu velmi podporovat. Protestuji proti systému mýtného od firmy Kapsch, protože nákladní doprava se tak jen přesune na vedlejší komunikace.
Navíc je zastaralý a drahý. Korupci na silnicích chceme zabránit ceníkem pokut, v němž bude přestupek vázán na přesně danou pokutu."

Jaromír Schling, odborník ČSSD na dopravu

"Co se týče dálnic a jejich vybavení, rychle doháníme dluh, který tady dlouho byl. Od roku 2002 stavíme současně na šesti dálnicích, což bylo dosud nevídané - a to včetně parkovišť, pump a dalšího nezbytného vybavení. Chceme zvýšit investice do dopravní infrastruktury z dnešních 65 na sto miliard korun ročně. Bezohlednost řidičů na silnicích chceme řešit od školního věku dopravní výchovou až po represivní kroky, jako je bodový systém. Plánujeme také navýšení počtu policistů na silnicích."

Vojtěch Filip, předseda KSČM

"Je potřeba zvýšit prostředky v rozpočtu ministerstva dopravy a nemluvím o navýšení v jednotkách procent. Také budeme usilovat o to, aby do infrastruktury byly vkládány prostředky zahraničních investorů. Bodový systém pokládám za nevyvážený, a proto ho po volbách chceme vrátit do Sněmovny. Budeme usilovat o to, aby policisté měli pravomoc zadržet řidičský průkaz na místě a zrychlilo se také řízení o jeho odebrání. Systém mýtného v dnešní podobě považuji za vyhození sedmi miliard oknem."

Martin Bursík, předseda Strany zelených

"Infrastruktura silnic je zanedbaná a potřebuje peníze, ale podle našeho názoru je podinvestovaná železnice. Místo stavění kousků dálnic nabízíme projekt výstavby 333 obchvatů obcí a měst a také dobudování silnic I. třídy tam, kde mohou dálnice nahradit. Naší prioritou jsou investice do překladišť kamionů na železnici. Bezpečnost na silnicích by zajistila sazba pojistného, která by se odvíjela od chování řidiče, a tvrdší přeškolování těch, kteří přijdou na čas o řidičák. Chceme také důsledněji kontrolovat policisty."

Jiří Kubínek, náměstek ministra dopravy za KDU-ČSL

"Plánujeme postavit 500 kilometrů dálnic a do oprav investovat trojnásobek současného rozpočtu. Máme připraveny projekty parkovišť na dálnicích s kapacitou 1600 parkovacích míst. Náš systém mýta je univerzální a řidiči ho budou moci využívat i v ostatních evropských státech. Naše dálnice vybavíme informačními systémy na evropské úrovni. Připravili jsme nový zákon o silničním provozu, díky němuž snížíme počet úmrtí na silnicích na polovinu. Chceme i protikorupční kontroly dopravní policie."

Foto popis| SILNICE POTŘEBUJÍ KÚRU. "Největší potíž je v tom, že k silnicím neexistuje pořádné zázemí," míní profesionální řidička Jolana Jedličková.
Foto autor| FOTO: MAFA - MICHAL KLÍMA

Kde vzít na silnice? O tom politici mlčí
Mladá fronta DNES 
18.4.2006 | rubrika: Z domova | strana: 6 | autor: JAN VACA

Analýza

Praha - "Papíry na auto" má v Česku téměř 6,5 milionu lidí. Pokud by se mezi nimi uskutečnil průzkum, co jim nejvíc vadí na silnicích, většina z nich by se určitě shodla na dvou problémech - katastrofální stav silnic a bezpečnost na nich. Tedy na věcech, o kterých mluví i profesionální řidička Jolana Jedličková. Nejprve malý sumář týkající se toho, jak v obou výše zmíněných oblastech uspěla či propadla současná vláda. Úspěchy mírně převažují. Do oprav silnic a do staveb nových za poslední dva roky napumpovali ministři rekordní množství peněz. Na silnicích nižších tříd to sice není možná poznat, dálnice však skutečně rostou rekordním tempem.
Kabinetu se podařilo prosadit i přísnější tresty pro neukázněné řidiče, které začnou platit od července. Na druhou stranu ministerstvo dopravy zaspalo při vstupu Česka do Evropské unie. Na tuzemské silnice tak "vtrhlo" rekordní množství kamionů. Že to mělo negativní dopad na bezpečnost v dopravě, je neoddiskutovatelné. Ale k programům jednotlivých stran. Všechny se shodují na pojmenování největších problémů v dopravě. Jestli však někdo čeká, že by politici měli na bolestivá místa rychlý recept, bude zklamán.
Asi nejlíp našlápnuto má Paroubkova ČSSD a společně s ní KDU-ČSL, jejíž člen Milan Šimonovský od roku 2002 řídí ministerstvo dopravy. Obě strany využívají toho, co se jim povedlo v tomto volebním období, a za priority považují především dostavění plánovaných dálnic a opravy stávajících silnic.
ČSSD jako jediná ze všech navíc uvádí i konkrétní sumu, kterou chce dát každoročně do údržby a výstavby silnic - 50 miliard. Jestli se tak stane, je však otázka, když ČSSD před volbami rozhazuje miliardy, jako kdyby šlo o drobné.
Opravu a výstavbu silnic slibuje i ODS a mluví také o tvrdším postihu dopravních přestupků. Druhý slib zní však paradoxně, když právě ODS byla hlavním kritikem zákona, který přísnější tresty za přestupky na silnicích zavádí.
Také Strana zelených mluví o dálnicích, ale jinak než ostatní. Její plán dobře vystihuje jedno z hesel "zeleného" programu: "Lepší moderní dvouproudová silnice za 5 let než dálnice za 50 let." Ale uvažuje stejně i většina řidičů? Spíš ne.
A co "dopravní" program KSČM? Ten se sice shrne do přehledných dvaceti řádků, ale po nějaké myšlence, jak řešit špatný stav silnic a bezpečnost na nich, jako by se zem slehla.

***

* Silnice v číslech

Kolik peněz dal stát na výstavbu dálnic
1993 1 miliarda 648 milionů
1996 4 miliardy 880 milionů
2000 4 miliardy 808 milionů
2004 20 miliard 306 milionů

Kolik se stalo v Česku dopravních nehod
1993 152 157, 1 355 mrtvých
1996 201 697, 1 386 mrtvých
2000 211 516, 1 336 mrtvých
2004 196 470, 1 214 mrtvých
Zdroj: Policie ČR a Ředitelství silnic a dálnic

O hlasy voličů v kraji usilují také monarchisté či recesisté
Mladá fronta DNES 
15.4.2006 | rubrika: Kraj Hradecký | strana: 1 | autor: JAN HRUDKA

Mezi osmnácti politickými stranami a uskupeními si budou vybírat lidé, kteří se v Královéhradeckém kraji rozhodnou zúčastnit se červnových voleb do Poslanecké sněmovny. "Rozhodnutí o registraci byla včera rozeslána volebním zmocněncům," uvedl Imrich Dioszegi, mluvčí Krajského úřadu v Hradci Králové, který registraci kandidátek prováděl.
Většina kandidátek byla podána bez závažných chyb. Pouze strana 4 VIZE měla na kandidátce chybně označen název volebního kraje a omylem složila v jiném kraji dvě kauce. "Chyby byly včas napraveny," sdělil Dioszegi.
Vedle všech nynějších parlamentních stran se uchází o hlasy voličů v kraji například Koruna česká, usilující o zřízení monarchie, recesistická Balbínova poetická strana či teprve nedávno založená ženská strana Rovnost šancí, která chce změnit postavení ženy jak v zaměstnání, tak v domácnosti. Kandidátku v kraji má také Strana zdravého rozumu, Pravý blok či hnutí Právo a spravedlnost a nechybí ani Evropští demokraté nebo kandidátka Nezávislých demokratů Vladimíra Železného vedená Marií Čauševič, která jako první Češka zažalovala svého zaměstnavatele kvůli diskriminaci pohlaví.
Podle šetření agentury SC&C pro MF DNES by se však žádná z nich do parlamentu nedostala a překročení pětiprocentního limitu zajišťujícího vstup do parlamentu nemají podle průzkumu v Královéhradeckém kraji jistý ani lidovci. Ty by v regionu podpořila pouze dvě procenta voličů. Lidé nejčastěji upřednostňují ODS, za nimi následují sociální demokraté a komunisté, deset procent by v kraji získala Strana zelených.

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - východní Čechy (hradec králové)

Lídři stran v souboji: idyla v Malém divadle
Mladá fronta DNES 
15.4.2006 | rubrika: Kraj Liberecký | strana: 1 | autor: MAREK CSIZMAZIA

Liberec - Liberecký kraj se má v budoucnu na co těšit. Stane se plnohodnotným regionem se svým vlastním krajským soudem či policií a lidé už tak nebudou muset závistivě hledět na sousedy v Ústí nad Labem. Navíc sem při přerozdělování peněz poplyne od státu více peněz a zlepší se stav silnic.
Na takové vizi se téměř jednoznačně shodla pětice lídrů nejsilnějších politických stran, které se v kraji utkají ve volbách. Politici se představili ve čtvrtek večer v libereckém Malém divadle při přímém přenosu pořadu České televize Otázky Václava Moravce Speciál.
Na to, jak by zlepšili život obyvatel v Libereckém kraji, pokud by se dostali do parlamentu, odpovídali v zahřívacím kole pořadu, který lidé v přímém přenosu neviděli.
Představili se lídr za ODS Tomáš Hasil, Cyril Zapletal z ČSSD, Josef Vondruška za KSČM, Jaromír Drábek, lídr KDU-ČSL a Petr Pávek za Stranu zelených.
Oproti jiným krajům působili politici v této fázi jako dokonale sehraná pětice. Neskákali si do řeči, přizvukovali si, vládla mezi nimi dokonalá idyla. Volič by ani nepoznal rozdíl mezi představitelem ODS a komunistů.
Jedinou vážnou roztržku tak mohli zaznamenat až diváci přímého přenosu, kdy Tomáš Hasil poznamenal, že se bojí levicových názorů a Cyril Zapletal vzápětí odpověděl, že se bojí experimentů ODS. Potom se začal "bát" i moderátor Václav Moravec, jestli ti dva vydrží sedět vedle sebe.
Na pořad se politici pečlivě připravovali. Svědčí o tom například i březnové jednání krajské konference ČSSD. Tady vystoupil lídr strany Cyril Zapletal. Podle zápisu z konference, který má redakce MF DNES k dispozici, vybídl členy, aby na pořad přišli a dali mu vědět, na co se budou ptát, kdyby se jim naskytla možnost položit otázku.
Zapletalovi však tato příprava nebyla příliš platná. Negativní odezvu u diváků vyvolalo už jeho tvrzení, že nyní je ve sněmovně za Ústecký kraj, o Liberecký se bude zajímat, až ho bude mít na starosti. Nakonec také v hlasování diváků prostřednictvím SMS obsadil lídr ČSSD poslední, páté místo.
Stejně, jako v předvolebních průzkumech, jenom ještě s větším rozdílem, vyhrála při hlasování diváků jednoznačně ODS. Z 15 tisíc SMS zpráv získala 45,8%hlasů, druzí byli komunisté se 17,4 %, na třetím a čtvrtém místě se umístily shodně Strana zelených a KDU-ČSL (12,7 %). Na pátém místě skončila sociální demokracie, které poslalo hlas 11,4%lidí.

Čtěte TÉMA na straně B3

Foto popis| Václav Moravec se ptal politiků v Liberci.
Foto autor| FOTO: MAFA - B. ČERNÝ

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - liberecký kraj

Klíč| krajské volby; Drábek Jaromír; KDU

Slib: Ženám stejné peníze
Mladá fronta DNES 
15.4.2006 | rubrika: Události a politika | strana: 2 | autor: JOSEF KOPECKÝ

ČSSD si krátce před volbami najednou vzpomněla na ženy a slibuje, že odstraní jejich diskriminaci

Praha - Stejný plat za stejnou práci, ať je zaměstnanec muž, nebo žena? Zdánlivě samozřejmá věc, skutečnost je jiná. Ženy podle Českého statistického úřadu vydělávají měsíčně v průměru o 3700 korun méně než muži, a to bez ohledu na to, že mají stejné vzdělání.

Ministři dosáhnou jen na zaměstnance státu

ČSSD nyní, necelé dva měsíce před volbami a osm let po nástupu k moci, tvrdí, že to změní. Poté, co slíbila rodinám vyšší porodné a důchodcům výrazné zvyšování penzí, se snaží nalákat ženy, jimž vadí rozdílné výdělky obou pohlaví.
"Odstraníme diskriminaci při přijímání do práce a nerovnost ve výdělcích mužů a žen," slibuje teď ČSSD v novém volebním programu. Ale jak to chce udělat?
"Ovlivnit můžeme odměňování ve veřejném sektoru. Základní plat je dán tarifními tabulkami, ale jde nám o to, aby se i odměny, osobní ohodnocení rozdělovalo tak, aby nebyli zvýhodněni muži před ženami," tvrdí ministr financí Bohuslav Sobotka.
V praxi by to podle něj mělo vypadat tak, že by ministři ve svých resortech dohlédli na podřízené organizace. Ve školách či nemocnicích by pak nebyly odměny rozdělovány na úkor jednoho pohlaví.
Miloslav Ludvík, ředitel pražské Fakultní nemocnice Motol, včera MF DNES řekl, že takovéto kontroly odměňování mužů a žen dělá, aniž by to dostal "shora" nařízeno.
"Každý půlrok, když podepisuji odměny pro jednotlivé kliniky, tak to sleduji. Jinak samozřejmě hlavním kritériem pro odměny musí být výkon, nikoli pohlaví zaměstnance," uvedl Ludvík.
Ministr práce a sociálních věcí Zdeněk Škromach upozorňuje ještě na další možnost, jak nerovnost odstranit: je to širší povědomost o pravomocích inspekce práce. Ta může i soukromé firmě dát až půlmilionovou pokutu, když za stejnou práci či práci stejné hodnoty vyplatí různé platy. Zákon o inspekci práce začal platit loni v červenci.
ČSSD vládne už druhé volební období. O tom, že se postará o srovnání platů mezi muži a ženami, začala strana hovořit až při sepisování svého letošního volebního programu. Výsledek má veřejnost vidět až po volbách.
Se svým slibem přišla v situaci, kdy i konkurenční strany vsadily na téma rovnoprávnosti mužů a žen. Zelení dali ženám třetinu míst na volebních kandidátkách, Evropští demokraté v Praze dokonce polovinu a z tématu zrovnoprávnění žen si udělal volební heslo i pražský lídr lidovců, ministr zahraničí Cyril Svoboda.

Tabulka

* Platy žen

poměr mezd žen ke mzdám mužů v roce 2003

Slovinsko   90,4
Lucembursko 89,0
Polsko      88,9
Francie     88,1
Maďarsko    85,0
Rumunsko    83,6
Švédsko     83,0
Portugalsko 77,6
Španělsko   74,9
Česko*      74,0
Německo     74,0
Slovensko   72,6
Rakousko    68,0

* údaj za rok 2002
Pramen: EFILWC

Lidé bojují proti spalovně
Mladá fronta DNES 
15.4.2006 | rubrika: Jižní Čechy | strana: 2 | autor: ANTONÍN PELÍŠEK

Z pěti jihočeských lídrů politických stran podpořili mydlovarskou petici pouze tři

Hluboká nad Vltavou - Petici proti připravované spalovně odpadu v Mydlovarech na Českobudějovicku podepisovali včera v Hluboké nad Vltavou obyvatelé okolí.
Organizátoři přitom pozvali na 13. hodinu jihočeské lídry pěti politických stran, kteří při televizní debatě veřejně prohlásili, že spalovnu odmítají.
Jak to dopadlo? Petici podpořila na místě jenom Dana Kuchtová ze Strany zelených. Za prvních pět hodin se na seznam podepsalo 130 lidí.
"Pozvánku jsme posílali politikům týden dopředu. Omluvil se jenom lidovec Miroslav Kalousek. Vzkázal, že petici určitě podepíše," uvedl jeden z organizátorů akce, Jan Šmidmayer ze sdružení Ekologos.
S dvouhodinovým zpožděním a po odjezdu novinářů nakonec dorazil k petici šéf komunistů Vojtěch Filip. Na pozvánku nezareagovali Tom Zajíček za ODS a Vítězslav Jandák z ČSSD.
Petiční výbor kritizuje postup úředníků ze státní správy. Takzvané zařízení na energetické využití odpadů Karolína Mydlovary už dostalo souhlasné územní rozhodnutí, aniž úředníci zohlednili všechny dotčené obce. Odpůrci se proti tomu odvolali.
"Naši zastupitelé nesouhlasí s tím, že úředníci předem z řízení vyloučili Hlubokou. Přitom nás se týká doprava ke spalovně. Odpor samospráv v konečném důsledku poškodí i investora, společnost E. ON," poznamenal místostarosta Hluboké Pavel Dlouhý.
Lidé mají obavy, že do spalovny projektované na likvidaci sto tisíc tun odpadů ročně se pohrne odpad ze zahraničí. "Už takhle jsme smetištěm Evropy. Nikdo nám nevysvětlil, jaký bude mít vliv na životní prostředí, na ovzduší," zlobila se Blanka Dvořáková, která se podepsala spolu s manželem.
Samotní zastupitelé Mydlovar sice v územním řízení spalovnu odmítli, zatím jim to ale není nic platné. "Připravují se už přístupové silnice pro spalovnu. Například přes Munice, i když je tam nákladní doprava zakázána," namítl starosta Petr Ciglbauer.
Spalovnu v Mydlovarech zdevastovaných těžbou lignitu a chemickou úpravnou rud odmítá také Jihočeský kraj. Obyvatelé okolních obcí ale podezřívají některé politiky, že spalovnu nechtějí jen naoko před volbami. Investorovi totiž končí napadené územní povolení koncem letošního roku. Pokud by mu propadlo, musel by celé řízení i s námitkami odpůrců zopakovat.
Společnost E. ON se proto raději ke spalovně nevyjadřuje. Za čtyři měsíce nedokázala odpovědět na několik písemných otázek týkajících se velikosti a provedení stavby, které jí zaslala jihočeská redakce MF DNES. Mluvčí společnosti Vladimír Vácha uvedl, že jejich záměr na stavbu zařízení trvá.

Foto popis| SPALOVNU NECHCEME. Jana Tesařová přidává podpis na petici proti spalovně v Mydlovarech. V Hluboké nad Vltavou se za prvních pět hodin podepsalo 130 lidí.
Foto autor| FOTO: MAFA - JAROSLAV SÝBEK

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - jižní Čechy

Klíč| Kalousek Miroslav; KDU

V kraji se utká osmnáct stran
Mladá fronta DNES 
15.4.2006 | rubrika: Kraj Plzeňský | strana: 2 | autor: JAROSLAV NEDVĚD

Plzeň - Osmnáct volebních stran se letos utká v boji o přízeň voličů v červnových parlamentních volbách v Plzeňském kraji. Krajský úřad jim včera zaregistroval kandidátní listiny. "Některé strany ještě v posledních dnech doplňovaly jména kandidátů. Více než polovina stran má tedy nyní zaregistrovanou kandidátku, kde je obsazeno všech dvacet míst," informoval Přemysl Tomašuk z krajského úřadu.
Podle výsledků předvolebních průzkumů se do poslanecké sněmovny dostanou ODS, ČSSD, KSČM, SZ a KDU-ČSL. Volební preference křesťanských demokratů se ale pohybují těsně kolem pěti procent, což je hranice nutná pro vstup do sněmovny.
Předseda KDU-ČSL Miroslav Kalousek tento týden v Plzni optimisticky mluvil o desetiprocentním zisku. Vzápětí však průzkum agentury SC&C pro MF DNES přiřkl lidovcům pouhá čtyři procenta.
Podle průzkumu SC & C by v Plzeňském kraji ODS získala 28 a ČSSD 15 procent hlasů. Na třetím místě by skončila v regionu Strana zelených se 13 procenty a čtvrtá KSČM se 12 procenty. Lidovci by v kraji obdrželi jenom dvě procenta. Téměř třicet procent respondentů z Plzeňského kraje přitom řeklo, že neví, koho budou volit.
V Plzeňském kraji kandidují: Balbínova poetická strana, ČSSD, KDU-ČSL, Koalice pro Českou republiku, Koruna česká, KSČM, Národní strana, Nezávislí, Nezávislí demokraté, ODS, Právo a Spravedlnost, Pravý Blok, SNK Evropští demokraté, Strana Rovnost Šancí, Strana zdravého rozumu, Strana zelených a US-DEU, 4 Vize.

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - plzeňský kraj

Klíč| Volební preference; krajské volby; Kalousek Miroslav; KDU

Kácení: nešlo o kůrovce, ale o dřevo
Mladá fronta DNES 
15.4.2006 | rubrika: Kraj Plzeňský | strana: 2 | autor: ALOIS MACH

Je možné chápat, že dřevěné bohatství, ležící na katastrech šumavských obcí, je pro místní obyvatele příležitostí k zaměstnání a obživě. Na straně druhé však stojí ojedinělá kulturní, historická a přírodní hodnota, která patří národu. Ta hodnota zmizí okamžitě, jakmile do pralesů a rukou po staletí nedotčené přírody vpustíte motorové pily a nákladní auta. Viděl jsem, jak napravuje škody po kůrovci příroda na Modravě, a viděl jsem snahu člověka o nápravu pomocí rozsáhlých holosečí a obtížně obnov i t e l ných lesů. Slyšel jsem také ohlušující řev motorových pil a těžkých tahačů. Ale nešlo o záchranu přírody před kůrovcem, šlo jen a jen o dřevo.
Stejným způsobem se chovala společnost za minulého režimu. Z krásného historického zámku se stal rozpadající se sklad umělých hnojiv a náprava nejnutnějších škod se omezovala na sloupnutí fresek a vymalování žlutou barvou. Chyba ale není v tlaku starostů a lesáků na degradaci národního parku na lesní závod. Chybu je třeba hledat na ministerstvu životního prostředí a mezi poslanci Parlamentu ČR. Ti jsou povinni schraňovat zbylé hodnoty a kompenzovat ušlé zisky obyvatelům Šumavy, ti jsou povinni vytvořit podmínky k rozvinutí šetrné turistiky.
A že chtějí turisté vidět Šumavu jen zelenou a nikoli v přírodních přirozených formách je omyl, protože pak by turistům stačilo navštěvovat např. jen polesí Zábělá na kraji Plzně. Je totiž krásně zelené. Záchranu Šumavy, stejně jako ochranu spotřebitelů, ochranu občanů a přírody před kamiony i další cíle, směřující k trvale udržitelnému hospodaření, má ve svém programu Strana zelených. Je tedy možné i zápas o Šumavu v nastávajících volbách brát jako referendum občanů o tom, jak má Česká republika v příštích dnech a rocích vypadat.

Foto popis|

O autorovi| ALOIS MACH, Plzeň

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - plzeňský kraj

Největší hvězda večera? Moravec
Mladá fronta DNES 
15.4.2006 | rubrika: Kraj Liberecký | strana: 3 | autor: MAREK CSIZMAZIA

LÍDŘI V PŘÍMÉM PŘENOSU. Pětice lídrů nejsilnějších politických stran, které se v Libereckém kraji utkají ve volbách, se předvedla v libereckém Malém divadle v pořadu Otázky Václava Moravce Speciál. Jak to vypadalo v zákulisí?

Reportáž

Liberec - Vypadalo to, jakoby se do libereckého Malého divadla vypravila ve čtvrtek večer za kulturou populární světoznámá hvězda nebo významný státník. Cesta dovnitř totiž vedla jen přes bezpečnostní rám a osobní prohlídku. Do sálu nesmí nikdo pronést nic, co by se mohlo proměnit ve zbraň.
Tato přísná bezpečnostní opatření provázela pořad České televize Otázky Václava Moravce Speciál, ve kterém se předvedla pětice lídrů nejsilnějších politických stran, jež se v Libereckém kraji utká ve volbách. "Nebojíme se o bezpečnost lídrů, ale spíše lidí v sále. V minulých dílech se někteří lidé snažili dovnitř pronést například pepřové spreje, nože či obušky," vysvětloval později moderátor Václav Moravec, vedle politiků hlavní hvězda večera.
Přímý přenos začínal v devět hodin večer, už v 18 hodin však před divadlem postává hlouček starších lidí. Očividně to nejsou náhodní příchozí, ale disciplinovaní straníci, kteří se chtějí předvést v přímém přenosu. Baví se mezi sebou, připomínají spíše sjezd gymnazistů po padesáti letech. Oproti jiným regionům je zájem o účast na vysílání pořadu v Liberci značně menší. "Jinde už kolem osmnácté hodiny postávalo u budovy kolem stovky lidí, tady jich je mnohem míň," říká později Václav Moravec.
Ten přijíždí krátce po šesté hodině, v džínech, ještě neupravený a vchází bez povšimnutí druhým vchodem do divadla.
Po něm se dovnitř pomalu trousí i novináři. Rozpažit, rozkročit, ochranka přejede celé tělo detektorem kovu. Pípá mi mobil, klíče i železný zip. Důkladnou prohlídkou projde i diktafon, ve kterém naštěstí bomba není a můžu tak projít dál.
V zákulisí se objevují první lídři stran. Značnou nervozitu přiznává představitel Strany zelených, jindřichovický starosta Petr Pávek. "Jsem opravdu hrozně nervózní, největší strach mám z úvodních šedesáti sekund pro každého kandidáta," říká. Jako suverén naopak působí lídr komunistů Josef Vondruška. Přichází s úsměvem mezi novináře, žertuje s nimi, působí dojmem suverénního politického matadora. Netuší ještě, že o pár desítek minut později mu zamrzne úsměv na rtech, když bude v přímém přenosu vysvětlovat princip zaměstnaneckých rad, jednoho z bodů programu KSČM. Na tuto otázku patrně není příliš připravený, zadrhává mu hlas a potí se.

Sál je nakonec plný

Do sálu Malého divadla přicházejí pomalu další diváci a nakonec se jim ho podaří zaplnit. V 19 hodin začíná zkušební kolo, otázky padají naostro, jen je ještě nevysílá televize. Lídři stran odpovídají především na otázky, týkající se regionu, notují si v tom, že Liberecký kraj musí být plnohodnotný, či že sem musí od státu plynout více peněz.
Přímý přenos začíná od 20 hodin, v sále už se objevují známé tváře. Nejvýznamnějším politikem je v první řadě sedící předseda Senátu Přemysl Sobotka. Také v této části pořadu to mezi politiky příliš nejiskří. Jsou na sebe "hodní", neskáčou si do řeči, poslouchají Václava Moravce, který s nimi nemá větší problémy. Také je ovšem pravda, že voliči se příliš konkrétních věcí nedozvědí.
Pořad končí, ale nejvytíženějším mužem i v tuto dobu stále zůstává moderátor. Zatímco se pár novinářů snaží "ulovit" odcházející politiky, větší fronta zájemců se tvoří už u viditelně unaveného Václava Moravce. Lidé se mu svěřují se svými problémy. Také to může dokládat (ne)důvěru voličů v politiky a v případě Libereckého kraje i malý zájem o lídry stran, které zná podle předvolebního průzkumu jen velmi málo voličů. Do voleb zbývá politikům ještě několik týdnů, aby se to pokusili změnit.

Foto popis| POLITICI V BEZPEČÍ. Pětice lídrů nejsilnějších politických stran Libereckého kraje se mohla v libereckém malém divadle cítit v bezpečí. Speciální vydání diskuzního pořadu České televize provázela mimořádná bezpečnostní opatření.
Foto autor| FOTO: MAFA - BOŘIVOJ ČERNÝ

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - liberecký kraj

Klíč| Sobotka Přemysl; Senát; Vondruška Josef

Do voleb půjde 230 kandidátů
Mladá fronta DNES 
15.4.2006 | rubrika: Kraj Liberecký | strana: 3 | autor: (ČTK)

Liberecký kraj - V Libereckém kraji budou voliči v letošních volbách do sněmovny vybírat z 18 kandidátních listin. Krajský úřad dokončil registrace v předstihu a žádné z volebních seskupení nemusel vyškrtnout. "Na kandidátkách byly drobné nedostatky, které se podařilo se zmocněnci stran v předepsané lhůtě odstranit," řekla Pavlína Kroupová z krajského úřadu. V Libereckém kraji se bude o přízeň voličů ucházet 230 kandidátů, což je o 63 méně než při minulých volbách před čtyřmi lety. Voliči budou mít i omezenější výběr, protože tehdy usilovalo o jejich hlasy 18 politických stran, dvě hnutí a jedna koalice.
"Na kandidátkách je 231 jmen, ale jedna kandidátka Nezávislých demokratů krátce po zaregistrování odstoupila. Na hlasovacím lístku se sice objeví její jméno, ale voliči dostanou instrukce, aby jí nedávali hlas," vysvětlila Kroupová.
Podle tiskového odboru kraje je jen deset kandidátních listin úplných, tedy se 17 kandidáty. Na dvou je 16 jmen a ostatní subjekty mají jen osm a méně kandidátů.
V Libereckém kraji bude kandidovat 15 politických stran, dvě hnutí a jedna koalice. Je to 4 VIZE, Balbínova poetická strana, ČSSD, Koalice pro Českou republiku, KSČM, Koruna česká, KDU-ČSL, Národní strana, hnutí Nezávislí, Nezávislí demokraté, ODS, hnutí Právo a spravedlnost, Pravý blok, SNK Evropští demokraté, Strana Rovnost Šancí, Strana zdravého rozumu, Strana zelených a US-DEU.
ODS vede v Libereckém kraji k volbám poslanec Tomáš Hasil, ČSSD vsadila na někdejšího odborového předáka Cyrila Zapletala, zelení na jindřichovického starostu Petra Pávka, komunisté na právníka Josefa Vondrušku a lídrem KDU-ČSL je prezident hospodářské komory Jaromír Drábek.

V minulých volbách vyhrála ODS, vede i letos

Před čtyřmi lety zvítězila ODS, která získala 27,4 procenta hlasů, zatímco pro ČSSD hlasovalo 27,05 voličů. V Libereckém kraji by podle průzkumu agentury STEM pro Českou televizi zvítězila ve volbách do sněmovny i letos ODS, které by dalo hlas 26 procent lidí. Na druhé pozici by se umístili sociální demokraté, které podporuje 15 procent oslovených.

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - liberecký kraj

Klíč| krajské volby; Drábek Jaromír; KDU

O pravičáckém Jablonci, nelítostném byznysu a důstojném pohřbu
Mladá fronta DNES 
15.4.2006 | rubrika: Kraj Liberecký | strana: 3 | autor: Jan Stránský

Čerstvý průzkum volebních preferencí v Libereckém kraji přinesl několik interesantních poznatků. Opět se kupříkladu ukázalo, že postavení ODS je v regionu natolik neotřesitelné, že by strana v předvolební kampani nemusela hnout malíčkem a jejím lídrem by mohl být třeba Mr. Bean, a přesto by s přehledem vyhrála volby. Nyní by ji volilo 26 procent lidí, druhou ČSSD o celých jedenáct procent méně. Průzkum rovněž naznačil, že je Jablonec sídlištěm pravičáků, ze všech měst tam má ODS nejmasivnější podporu. Naproti tomu v Liberci se relativně dobře daří ČSSD a nejzarytější levičáci se vyskytují na Českolipsku, kde si solidně vedou komunisté. Možná vůbec nejzajímavějším zjištěním, jež průzkum odhalil, je ale postavení lídra Strany zelených Petra Pávka. Ukázalo se, že jindřichovickému starostovi jeho nepřehledné odchody a opětovné návraty do politiky či narážky na jeho "politický turismus" u voličů mnoho neuškodily. Pávek, vyhlášený svým bojem s úřady a podporou větrné energie, je nyní v kraji nejznámější a nejoblíbenější ze všech lídrů. Od zelených bylo jeho angažování znamenitým tahem.

Ve šlépejích obřích nadnárodních obchodních řetězců si vykračuje firma Student Agency. Vtrhla do Liberce se svými luxusními žlutými autobusy, v nichž blondýnky na trase do Prahy rozdávají cestujícím denní tisk a kafe, nasadila nevídaně nízké ceny a vyčkávala. Nejprve přebrala většinu klientů ČSAD, posléze se vypořádala i s firmou Hotliner, která před časem drsný boj vzdala a linku Liberec - Praha opustila. Konkurence byla za pomoci dumpingových cen zdecimována, takže - jak už to v podobných případech chodí - přišel čas zdražovat. A také že ano, z 60 korun roste cena jízdenky o více než 15 procent na 70 korun. Takový je dnešní byznys a nemá smyslu jej za to kritizovat a zpozdile se ptát na případný etický rozměr podnikání. Alespoň do té doby ne, dokud na téhle nelítostné řeži vydělává zákazník. I po zdražení totiž jezdí Student Agency do Prahy o 8 korun levněji, než za kolik vozila pasažéry v nedávných časech svého monopolu ČSAD. A komfort, jehož se cestujícím dostává, je v konfrontaci s dobou minulou zcela nesrovnatelný. Teď jen, aby to tak zůstalo a Student Agency po vzoru některých jiných molochů nezačala zneužívat svého výsadního postavení na trhu.

Lenka Dusilová v České Lípě i v Liberci, No Name v Tipsport aréně a také třeba vtipní hiphopeři Bow Wave v liberecké Castě. To vše během pouhých 7 dní. Přesto byl ale jednoznačně nejdůležitější kulturně společenskou akcí, která se v kraji tento týden uskutečnila, Febiofest. Osobně jsem v liberecké Varšavě zhlédl snímek Libertin s Johnny Deppem v hlavní roli. Poměrně působivé, přesto mě zamrzelo, že se do Liberce - z pochopitelných důvodů, kapacita je prostě omezená - nedostaly onačejší pochoutky, které mohli vidět návštěvníci Febiofestu v Praze. Namátkou jmenujme nový snímekWoody Allena Matchpoint s úžasnou Scarlett Johanssonovou, který se překvapivě odehrává nikoliv na Manhattanu, nýbrž v Londýně, a je navíc neveselý, až temný.
Přesto velmi dobrý. Letos ostatně dostal Cenu Goya pro nejlepší evropský film. A pak snímek Já a ty a všichni ostatní, který je natolik milý a konejšivý, že z něj i starý morous mého ražení odcházel s přitrouble blaženým úsměvem na obličeji. Nevím, jak to bude s relativně nekomerčně laděným Já a ty a všichni ostatní, ale Allenův Matchpoint určitě najde místo i v běžných programech kin. Například v Jablonci jej budou hrát v Junioru od pondělí 29. května. Nelze než doporučit.

V libereckém Divadle F. X. Šaldy měl včera pohřeb sbormistr Severáčku Petr Pálka. Jistá lidová moudrost praví, že hodnota člověka se pozná také podle toho, kolik lidí mu přijde na pohřeb. V Šaldově divadlo bylo včera narváno...

Foto popis|

O autorovi| Jan Stránský, vedoucí liberecké redakce MF DNES

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - liberecký kraj

Jedni nabízejí jistoty zaručené státem, druzí prostor k aktivitě
Hospodářské noviny 
18.4.2006 | rubrika: Z domova | strana: 2 | autor: Lenka Zlámalová

FÓRUM HN DNES SVEDE POPRVÉ DOHROMADY ŠÉFY STRAN

PRAHA, 18. 4. 2006

Češi si ještě nikdy po roce 1989 nevybírali novou vládu v časech tak silné prosperity. Politici se snaží přesvědčit, že právě jejich recept dokáže vzestup životní úrovně nejen udržet, ale ještě zrychlit. Při sérii správných rozhodnutí a reforem to není nemožné: podařilo se to třeba Irsku, kde v posledních deseti letech rostla ekonomika v průměru o osm procent ročně.
Recepty pěti stran, které mají šanci dostat se do příštího parlamentu, se vydávají dvěma rozdílnými směry. Na jedné straně stojí ekonomicky liberální vize sázející na aktivitu lidí a firem, která bude tím silnější, čím méně bude stát stavět zbytečné překážky. Jejím základem jsou nižší daně a povinné odvody pojistného, volnější přijímání a propouštění zaměstnanců, méně regulace, ale také státních dotacích, školné na univerzitách a poplatky u lékaře. Na této vizi stojí ekonomické programy ODS, křesťanských demokratů a do značné míry i zelených.
Druhou nabídkou je prosperita významně řízená a regulovaná státem. S vyššími daněmi i odvody pojistného, investičními pobídkami a státními dotacemi pro podnikatele, větší ochranou zaměstnanců a školami, do nichž investuje především stát. Tudy vede cesta k prosperitě podle sociálních demokratů. Ve výrazně dirigističtější podobě prosazují tyto hodnoty komunisté. Letošní volební kampaň nabízí propracované programy, a tak je dobře vidět, jak se snaží jednotlivé strany roztočit ekonomiku do vyšších obrátek.

Volnost a motivace

ODS chce lidi i firmy zbavit zbytečných překážek a zátěže. Ať už jde o daně či byrokracii. >Dáme jim kyslík, který jim vlády roky upíraly,< řekl stínový ministr financí za ODS Vlastimil Tlustý. Za kyslík ODS považuje především rovnou daň 15 procent pro firmy i zaměstnance a stejně vysokou DPH. Občanští demokraté lidem zároveň slibují velkorysé sociální dávky v podobě státem zaručeného příjmu. Ty však budou výrazně výhodnější jen pro lidi, kteří pracují. Nezaměstnaní naopak musí počítat s nižší životní úrovní než dnes. To by je mělo motivovat, aby přijali i špatně placenou práci. Spolu s dávkami jim totiž zaručí výrazně vyšší životní úroveň.
Podniky budou motivovány, aby nabízely více pracovních míst, volnějším pracovním právem. Švarcsystém - kdy lidé pro firmu pracují jako živnostníci a nechrání je žádné výpovědní lhůty - již nebude trestaný, ale zcela legální.
Podobným stylem chtějí ekonomický růst udržet a zrychlit i lidovci. Od ODS se v detailech liší, jdou ale stejným směrem. I oni sázejí na nižší daně, méně regulace a snadnější přijímání a propouštění lidí. V programu jasně říkají, že jsou pro omezení státních dotací.

Kdo zaplatí školy

>Kromě volnosti a menší regulace však k prosperitě nutně potřebujete i investice do vzdělání, abyste přitáhli firmy z oborů s vysokou přidanou hodnotou zaměřené na znalosti,< říká Thomas Laursen, hlavní ekonom Světové banky pro střední a východní Evropu. ODS i lidovci chtějí otevřít cestu na univerzity co nejvíce lidem zavedením školného a státem garantovanými půjčkami, které budou lidé splácet až po studiích, kdy budou mít dostatečně vysoké příjmy. Právě tady je největší rozpor se Zelenými. Také oni chtějí do škol masívně investovat, ale ze státního rozpočtu.

Státem řízené bohatnutí

Sociální demokraté naopak nabízejí prosperitu pod taktovkou státu. I oni mají v programu snížení daní pro firmy. Úřadující předseda Bohuslav Sobotka však na rovinu říká, že kvůli novým sociálním výdajům, jako jsou vyšší porodné či rodičovský příspěvek, je pokles daní potřeba odložit.
>Pro nás jsou na prvním místě jistoty a pak prosperita. U ODS je to naopak,< řekl před časem premiér Jiří Paroubek. Sociální demokraté hájí i jistoty, které ekonomové označují za brzdy prosperity. Příkladem je zákoník práce, který neusnadňuje propouštění zaměstnanců a nebude firmy motivovat, aby přijímaly nové lidi. ČSSD nevybízí ani lidi bez práce k přijetí místa tím, že by prohloubila rozdíl mezi životní úrovní těch, kdo pracují, a nezaměstnaných.
Evropa nabízí příklady prosperujících ekonomicky liberálních i sociálních států. Estonsko a Irsko na straně jedné, Dánsko a Finsko na druhé. Mají však společné rysy, bez nichž žádná země nemá šanci na dlouhodobou prosperitu. Výrazně investují do vzdělání, stát nenutí firmy tuhým pracovním právem, aby za něj dělaly sociální politiku, a nesvazuje je zbytečnou byrokracií.

Kromě volnosti a menší regulace však k prosperitě nutně potřebujete
také investice do vzdělání

THOMAS LAURSEN, hlavní ekonom Světové banky pro střední a východní Evropu

Foto popis|

O autorovi| Lenka Zlámalová, www.ihned.cz/zlamalova

Klíč| Státní rozpočet; KDU

Fórum HN prověří lídry
Hospodářské noviny 
18.4.2006 | rubrika: Z domova | strana: 2 | autor: (red)

PRAHA, 18. 4. 2006

Jak chtějí udržet hospodářský růst Česka? S pomocí jakého systému daní, jaké hospodářské politiky? A jaké služby poskytne podnikatelům a firmám ten >jejich< stát?
Na tyto otázky budou dnes večer odpovídat hosté Fóra Hospodářských novin Bohuslav Sobotka (ČSSD), Mirek Topolánek (ODS), Miroslav Kalousek (KDU-ČSL) a Martin Bursík (Strana zelených).
Předvolební diskusi, jíž HN startují volební sezónu na svých stránkách (série článků, reportáží, rozhovorů a analýz budou čtenáři až do voleb nacházet pod logem >VOLBY 2006<), moderuje v pražském hotelu Andel's od 18 hodin šéfredaktor HN Petr Šimůnek.
Organizátor Fóra Hospodářských novin pozval k diskusi předsedy pěti politických stran, které mají v reprezentativních průzkumech veřejného mínění nejvyšší preference. Jediným, kdo se z účasti omluvil, je předseda ÚV KSČM Vojtěch Filip.
Fórum HN na téma hospodářského růstu se minulý týden stalo součástí mediální výměny názorů mezi Mirkem Topolánkem a premiérem Jiřím Paroubkem. Poté, co premiér vyzval předsedu ODS k souboji v televizních debatách, Mirek Topolánek Jiřímu Paroubkovi odpověděl: Přijďte se mnou diskutovat na Fórum HN!
Čtenáři hospodářských novin najdou obsáhlé zpravodajství z Fóra HN ve čtvrtečním vydání.

Klíč| Kalousek Miroslav; KDU

Nejsme žádné melouny, ani vlevo, ani vpravo
Hospodářské noviny 
18.4.2006 | rubrika: Z domova | strana: 3 | autor: Robert Břešťan

JINÍ LIDÉ - JINÁ ZEMĚ

Dnešním dnem zahajujeme sérii profilů politiků, kteří by po letošních volbách mohli poprvé usednout v Poslanecké sněmovně. Jejich portréty naleznete na domácích stranách HN každý den až do červnových voleb.

PRAHA, 18. 4. 2006

V den voleb, 2. června, bude Kateřině Jacques 35 let. Dvojce na pražské kandidátce Strany zelených (kandiduje hned za předsedou strany Martinem Bursíkem) ale lidé hádají méně. Sama se dokonce obává toho, aby mladistvý vzhled nebyl u voličů na škodu. Profesně si ale na velkou politiku troufá. >Když jsem v lednu kandidovala v primárních volbách, s tím, že bych se mohla dostat do parlamentu jsem nepočítala. Teď to ale vidím docela reálně,< říká sebevědomě Jacques. >To, že vstupuji do politiky nově, neznamená, že jsem naivní a že nevím, o čem je. Pracuji ve státní správě, vím, co je politický kompromis i to, že není možné jen slepě prosazovat svoje ideje,< dodává. Od roku 2003 působí na Úřadu vlády. V současnosti je ředitelkou Sekce pro lidská práva a rovné příležitosti, vede i sekretariát vládního zmocněnce pro lidská práva.
Do Strany zelených vstoupila teprve vloni na jaře, své členství ale označuje >za trefu do černého. < Za svoje hlavní téma považuje ochranu lidských práv a s ní související větší zastoupení žen v politice. Jako matka dvou dětí je přesvědčená, že i politickou kariéru je možné s mateřstvím spojit. >Jsme pro větší podíl mužů na výchově dětí a rodinném životě. Stále ještě přežívá stigma, že otec, který veze kočárek, je pitomec a není dostatečně mužný,< říká rázně.
Drží linii strany, a voličům proto slibuje i zásadní změnu politického stylu. >Strana zelených má etický kodex, který museli podepsat všichni kandidáti. Zavazujeme se například k tomu, že v případě jmenování do nějaké dozorčí rady, za to nebudeme pobírat žádné peníze,< vysvětluje Jacques.
Narážkám na to, že zelení jsou jako melouny - navrch zelení a uvnitř rudí - se směje.
>My jdeme mimo levici či pravici. Ochrana přírody či lidských práv není levicová ani pravicová. Ostatně pravolevé členění je už překonané. Neříkám ani, že jsme ve středu. Vyjednávat budeme podle toho, jakou nám voliči dají sílu,< podotýká Jacques.
Své nepřechýlené a v českých podmínkách nezvyklé jméno vysvětluje jednoduše - manžel je Francouz a typicky české koncovky >ová< se zbavila - jak říká -v rámci technického opatření. >Ze Jacquesová se okamžitě stávalo jméno Žáková. A s tím byly problémy. Když byla možnost zažádat o uznání tvaru Jacques, udělala jsem to,< vysvětluje. Kvůli žádosti o nepřechýlenou variantu jména se dokonce musela na okamžik prohlásit za Francouzsku. O >prominutí< ženské koncovky totiž mohou žádat jen lidé, kteří jsou jiné než české národnosti. Teď už se Jacques opět hlásí výhradně k národnosti české. S manželem se poznala při studijním pobytu v Berlíně, nějaký čas pak žila ve Štrasburku, v Praze absolvovala politologii a překladatelství a tlumočnictví němčiny.

Foto popis| KATEŘINA JACQUES Věk: 34 let Vzdělání: Obor politologie a překladatelství/tlumočnictví němčiny na FF UK Zaměstnání: Od roku 2003 pracuje na Úřadu vlády. Nyní jako ředitelka Kabinetu místopředsedy vlády a ředitelka Sekce pro lidská práva a rovné příležitosti. Rodinné poměry: Je vdaná, má dvě děti

O autorovi| Robert Břešťan, www.ihned.cz/brestan

Petice nevyřeší dopravu
Hospodářské noviny 
18.4.2006 | rubrika: Názory | strana: 11

DOPISY A E - MAILY

Evropská unie si desetiletí marně láme hlavu, jak efektivně převézt co nejvíce zboží pomocí železnice. Bursíkovi zelení na to přišli během několika týdnů! Vyřeší to petice >Kamióny na koleje<. Má zatlačit na zlou kamiónovou lobby, aby začala více využívat železnici. Zelení však střílí mimo!
Silniční nákladní doprava je pouze dopravní prostředek, který je najímán, aby přepravil zboží k zákazníkovi. Je pouze na objednavatelích, jaký způsob dopravy zvolí. Zelení proto musí svou petici směřovat právě na ně. Jenže to by bylo příliš složité, navíc když tady mají snadný a viditelný terč v podobě kamionové dopravy.
Autodopravci nemají nic proti přepravě zboží po kolejích, koneckonců stejně ho budou muset od vlaku přepravit zase kamióny. Málokdo ví, že Sdružení autodopravců Česmad Bohemia je jedním ze společníků firmy, která dodnes provozuje ucelený vlak Lovosice - Duisburg. Všechny snahy však ztroskotaly na naprostém nezájmu zákazníků. Je třeba přicházet s koncepčními řešeními a ne pouze se zákazy a omezováním.

O autorovi| Martin Špryňar, Sdružení auto dopravců Česmad Bohemia

Bursík: Máme blíž k ČSSD
Lidové noviny 
18.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: PETR HONZEJK

Podle politologů je za příklonem zelených doleva snaha přetáhnout ČSSD ekologické voliče

PRAHA Strana zelených poprvé naznačila, s kým by v případě volebního úspěchu raději sestavovala vládu. "V těch věcech, na kterých nám záleží, máme o něco blíže k ČSSD než k ODS," prohlásil včera v pořadu ČT Otázky Václava Moravce předseda strany Martin Bursík.
Zelení mají podle průzkumů šanci proniknout do sněmovny a stát se klíčovým faktorem při formování vlády. Dlouho ale nechtěli říci, s kým by do koalice šli nejraději.
Bursíkovo včerejší vyjádření považují politologové spíše za zastřený souboj o voliče. "Zelení hrají riskantní hru. Sázejí na to, že příklonem doleva osloví část ekologicky naladěných voličů ČSSD a neztratí přitom voliče liberální," říká Milan Znoj z pražské Karlovy univerzity. Zásadní souboj o voliče podle něj nyní zelení svedou skutečně spíše s ČSSD než s ODS.
Tomu odpovídá i chování sociálních demokratů. Ti narychlo rozšiřují svůj ekologický program a jejich neformální předseda Jiří Paroubek zdůrazňuje, že ho životní prostředí velmi zajímá. "Vždy jsem chápal, že je potřeba se ekologií zabývat," prohlásil v České televizi.
Zítra chce Paroubek představit i kandidáta ČSSD na post ministra životního prostředí, kterým je Petr Petržílek. Kandidáty na vedení jiných ministerstev se přitom Paroubek veřejně příliš nezabývá. ČSSD se nyní vůči zeleným chová relativně vstřícně. Nedávná Paroubkova slova, že jsou "béčkem ODS", jsou zapomenuta. "I přes pravděpodobný střet o voliče musí obě strany myslet na případnou povolební spolupráci," říká politolog Znoj.
Zelení si ale nechávají otevřená dvířka i k ODS. "Nikdy jsme neřekli, že spolupráci s některou z demokratických stran odmítáme. Na tom se nic nemění," řekla LN jejich místopředsedkyně Dana Kuchtová.

Foto popis| Martin Bursík říká, že zelení mají blíže k ČSSD než k ODS
Foto autor| Foto archiv LN

Konec světa lidovců?
Lidové noviny 
18.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: Jan Novák

Předvolební taktiku KDU-ČSL ovlivnil strach ze zelených

KOMENTÁŘE LN

Už to skoro vypadalo jako přírodní zákon: bezmála od konce druhé světové války jsou lidovci členy jakékoliv československé/české vlády. A vedení strany, jejíž politickou orientaci se ani obci tuzemských politologů dosud nepodařilo spolehlivě odhalit, to donedávna jako přírodní zákon také bralo.
Zelené zjevení, které tak nenadále zamíchalo předvolebními preferencemi, proto v řadách lidovců zapůsobilo podobně jako objevení se Kolumbových karavel u indiánských obyvatel Nového světa: nejdříve naprosté ochromení, po jeho odeznění panika, že svět, tak jak dosud fungoval, se blíží ke svému konci. Podle toho ovšem vypadají i činy lidoveckých předvolebních stratégů.
Místopředseda strany Jan Kasal zaujal pozici konsternovaného indiána (či nevěřícího Tomáše, abychom zůstali u příměrů lidovcům blízkých) a tvrdí, že výsledky výzkumů naznačující úspěch zelených jsou prostě blábol. A největším výkonem předvolební kampaně KDU-ČSL je obří portrét Cyrila Svobody doplněný větou, podle níž dotyčného pána volí ten, kdo chce v parlamentu ženy. Ovšem ve chvíli, kdy se před šokovanými lidovci hroutí zákony českého politického mikrosvěta, je možné opravdu všechno - v krajním případě sáhnout i k zázrakům. Třeba udělat z Cyrila Svobody ženu.

Bursíka nařkl z korupce bývalý "zelený"
Lidové noviny 
18.4.2006 | rubrika: Domov | strana: 4 | autor: čtk

PRAHA Bývalý člen Strany zelených Jaroslav Novák podal trestní oznámení na jejího nynějšího předsedu Martina Bursíka. Podezírá ho z podvodu a korupce, kterého se údajně dopustil při koupi domu na pražské Malé Straně.
Bursík nařčení jednoznačně odmítl. "Trestní oznámení u nás může podat každý na každého, považuji to za úplný nesmysl," řekl Bursík s tím, že Nováka nezná. Bursík podle Nováka odkoupil ideální polovinu domu od tehdejšího bytového podniku Prahy 1 za až desetinásobně nižší cenu, než je podle něj odhad realitních odborníků.
Kvůli domu se Bursík dostal nedávno do sporu i s primátorem Pavlem Bémem (ODS). Ten zpochybnil podle něj nestandardně krátkou dobu průběhu dvou řízení, při kterých Bursík žádal památkáře o příspěvek na opravu barokního paláce. Bursík byl tehdy pražským zastupitelem, ale odmítá, že by se dopustil střetu zájmů a ovlivňoval průběh řízení.

Paroubek se vydává za zeleného
Lidové noviny 
18.4.2006 | rubrika: Domov | strana: 4 | autor: PETR HONZEJK

Premiér se snažil v televizní debatě s Bursíkem přetáhnout voliče zelených k ČSSD

PRAHA Klidně až tiše a s úsměvem hovořil ve včerejších Otázkách Václava Moravce premiér Jiří Paroubek k muži, kterého ještě nedávno označoval za pštrosa, co strká hlavu do písku, než aby řekl, s kým chce po volbách do vlády. Dokonce uznal, že předseda Strany zelených Martin Bursík může mít v lecčems pravdu. Nezvyklé. Pouze jediný ostřejší střet. Tak to alespoň vypadalo. Ve skutečnosti ale Paroubek vedl tvrdý podprahový boj o voliče, kteří nyní vyhánějí preference zelených nad 10 procent. A Bursík si toho, ke své smůle, pravděpodobně ani nevšiml. Důvod k jásotu tak mají především Paroubkovi imagemakeři. Aniž by zazněla jakákoli nová informace, podařilo se jim do veřejného prostoru umístit iluzi, že Paroubek vždy byl, je a dál bude "zelený". A hlavně že "zelenou politiku" bude dělat jaksi dospěleji než Bursík.
Ten sice připomněl, že Paroubek narychlo lepí ekologický manifest ČSSD a "přimíchává tak na poslední chvíli do oranžové zelenou." V rámci deklarované slušnosti to ale udělal velmi nenápadně. Paroubek tak mohl zdůraznit, že v ekologické oblasti je program zelených kompatibilní s programem ČSSD. Na to Bursíkovi nezbylo než přitakat.

Paroubek: Daním nerozumíte

Když se takto Paroubkovi podařilo úspěšně zabrat Bursíkovi část jeho ekologického palouku, vyrazil na zteč. Při debatě o daních nezaváhal, a Bursíkovi vpálil, že daním vlastně nerozumí. Použil pro to osvědčenou metodu: "Já jsem ekonom, vy ne, tak si to nechte vysvětlit." Bursík se sice bránil, že je to nefér, po věcné stránce Paroubka v debatě převyšoval, ale dojem, že premiér je jaksi dospělejší, už nezmizel. Rovnice, kterou Paroubek vykreslil, vypadala ve výsledku takto: ČSSD je stejně zelená jako Strana zelených a navíc rozumí ekonomice, která je nakonec i nástrojem ochrany životního prostředí.
Je možné vyslat směrem k voliči, který utíká z bezradnosti k zeleným dokonalejší signál? Těžko. Paroubek byl přitom argumentačně slabší. Musel si pomáhat i popíráním nezpochybnitelných statistických údajů (když tvrdil, že celková daňová kvóta je nižší, než uvádí statistický úřad) a velice volnou interpretací mezinárodních smluv (když tvrdil že je možné Německu vyfakturovat likvidaci hořící skládky v Libčevsi). Pro Bursíka to byly nahrávky na smeč. Předseda zelených ale vždy místo zničujícího voleje předvedl jen jakýsi smířlivě ušmudlaný úder, který většinou mířil do zámezí.
Průběh debaty by měl Bursíka přinejmenším varovat. Paroubek předvedl, že mu může vyfouknout jeho vlastní firmu přímo pod nosem. Na Bursíkovi teď bude, jestli se mu podaří veřejnosti vysvětit, že by šlo, slovy ekonomů, o "nepřátelské převzetí". Otázkou ale je, jestli k tomu jeho image slušné a vstřícné věcnosti dává dostatek prostředků. V jistém smyslu ale můžeme být Paroubkovi za výkon v debatě vděční. Vtáhl zelené do reálné politiky. Až teď se ukáže, jestli má "zelené zjevení" skutečnou energii nebo jestli jde jen o přelud pramenící z momentální voličské bezradnosti.

Tabulka

Jiří Paroubek    RECENZE               Martin Bursík
                HODNOCENÍ

           3.5  Věcná argumentace 5.5
           5.5    Umělecký dojem 3.5

Foto popis|

Bursík: Na privatizaci ČEZ stačí čtyři roky
Lidové noviny 
18.4.2006 | rubrika: Byznys | strana: 17 | autor: čtk

ENERGETIKA

PRAHA Privatizaci elektrárenské společnosti ČEZ by bylo možné stihnout za jedno volební období, tedy do čtyř let. V pořadu Otázky Václava Moravce to včera řekl předseda Strany zelených Martin Bursík. Hlavní politické strany ale mají na privatizaci ČEZ rozdílné názory, zatímco ODS, Strana zelených a KDU-ČSL privatizaci polostátního podniku podporují, ČSSD a KSČM jsou naopak pro zachování státního podílu v ČEZ ve výši 67 procent.
Zelení chtějí ČEZ zprivatizovat postupně v několika krocích. Podle Bursíka by měla debata o privatizaci začít hned po volbách. "Budeme se muset dohadovat o tom, na kolik by tu hodnotu ocenil akciový trh," řekl. Stát se podle Bursíka dostává do schizofrenní pozice. Na jednu stranu chce dividendy a výnosy, na druhé straně má obhajovat zájmy občanů, tedy cenu elektřiny. Privatizací ČEZ by se podle Bursíka vytvořila konkurence, která na trhu s elektřinou chybí.
Premiér Jiří Paroubek o tom ale není přesvědčen. "Nemyslím si, že to (privatizace) nutně povede k tomu, že se tady vytvoří konkurenční prostředí," řekl Paroubek v pořadu. Podle premiéra lze podle aktuální ceny akcií ČEZ spočítat, že stát by za svůj dvoutřetinový podíl mohl získat stamiliardy korun. Stát by se ale neměl zbavovat podílu v elektrárenském podniku i s ohledem na jeho expanzi do zahraničí, což státu přinese v budoucnosti vysoké dividendy.

Hledá se Homo greenensis
Lidové noviny 
15.4.2006 | rubrika: Orientace - příloha | strana: 1 | autor: TOMÁŠ FEŘTEK

Preference Strany zelených před volbami rostou, ale nemá to nic společného s tím, že by se z Čechů stali ekologové

Z průzkumů vyplývá jeden paradox: Češi silně proklamují svůj vřelý vztah k životnímu prostředí, ale ve skutečnosti se tento vztah omezuje na třídění odpadů či na lokální protesty. Omezit konzumní návyky je ochoten málokdo.

Široké obdélníkové náměstí v mírném svahu. Uprostřed parčík, vpravo kostel a za ním poloopuštěný zámeček - venkovský poklid až hmatatelný. Nadějkov, městečko na pomezí jižních a středních Čech. Pět kilometrů odtud leží jedna z možných lokalit pro trvalé uložení vyhořelého paliva z našich jaderných elektráren.
I v Nadějkově se konalo referendum o tom, jestli si obyvatelé úložiště přejí, i tady se naplnil paradox opakující se bez výjimky na všech místech, kde by stavba úložiště přicházela v úvahu. Pokud se v zemi, kde sedmdesát procent obyvatel dlouhodobě podporuje jadernou energetiku, někdo zeptá lidí, zda by ve svém okolí připustili trvalé úložiště radioaktivního odpadu z výroby elektřiny, devět z deseti to rezolutně zamítne. Skoro se zdá, že se staráme jen o svůj dvorek, a jinak nás, kromě vlastního pohodlí, nic nezajímá. Jako bychom obrátili naruby heslo "Mysli globálně, jednej lokálně".
Na otázku, jestli spor okolo úložiště a nadějkovské referendum z podzimu 2003 (účast skoro 66 procent voličů, 95,7 procenta hlasů proti úložišti) nějak posílily ekologické povědomí místních obyvatel, odpovídá starosta Zdeněk Černý jednoznačně: "Od té doby o sobě tady v okolí ekologicky orientovaní lidé vědí. Založili jsme občanské sdružení Zachovalý kraj, to pořádá besedy, malý festival ekologických filmů a sází s dětmi stromky. A při posledních volbách Strana zelených získala v jižních Čechách, tuším, přes pět procent, to bylo nejvíc z celé republiky." A má činnost sdružení nějaké praktické důsledky? "Máme v plánu předělat obecní kotelny na biomasu, chtěli bychom postavit nízkoenergetický bytový dům, aby lidé v praxi viděli, že to jde a dlouhodobě se to vyplatí."
Paní Olga Černá, hybatelka spolku Zachovalý kraj, jinak též manželka pana starosty, o místních říká: "Nedá se říct, že by tu od té doby lidé nějak masivně přecházeli třeba na topení biomasou nebo se zajímali o ekologii, ale ten spor sem alespoň přinesl téma, o které by tu lidé jinak nezavadili."
V Nadějkově měla "léčba úložištěm" za následek alespoň osvícené plány do budoucna. Když ovšem obtelefonujete několik dalších z šestnácti lokalit, kde se konala referenda - všechny obce odmítly úložiště více než devadesáti procenty hlasů, jen jednou to bylo 89 procent -, není výsledek nijak oslnivý. Lidé sice nechtějí žít v bezprostřední blízkosti svého vlastního odpadu, ale na jejich životní styl to žádný zásadní vliv nemá. Dá se však zkušenost s "protijadernými" obcemi rozšířit na celou republiku? Je obtížné hledat parametry, podle kterých bychom mohli případnou proměnu Čechů a Moravanů posuzovat. Kdybychom měli soudit z převládajícího názoru publicistů na ekologické kauzy a z internetových debat pod jejich články, nutně bychom museli dojít k závěru, že česká veřejnost považuje ekologii za sprosté slovo.
Jednou z možností, jak zjistit přístup Čechů k ekologii, je zkoumat ochotu obyvatel České republiky třídit odpad a pořídit si zateplený dům a úspornější kotel. Systém třídění odpadů pokrýval už před dvěma lety 96 procent území republiky. Ze 438 kilogramů odpadu, který každý z nás za rok vyprodukuje (průměr EU je 560 kg na osobu), jsme vloni vytřídili 36 kg. K německým 60 kg máme ještě daleko, ale v tomto směru jsme na tom v rámci střední Evropy velmi dobře. Jenže třídění odpadu se postupně stává a v dohledné době stane standardním civilizačním návykem, neodvislým od politické a názorové orientace. Podobně začátkem 90. let minulého století možná vypovídalo auto s katalyzátorem výfukových plynů o ekologickém smýšlení jeho majitele. Musel investovat do jeho koupě a montáže, aniž za to byl nějak odměněn. Dnes je to zákonem nařízený standard a většina kupců ani netuší, že jejich nový stroj něco takového obsahuje.
Stejně problematická je statistika lidí topících biomasou a nákladně zateplujících své domy. Osvícený stavebník prostě kalkuluje poměr okamžitých nákladů na stavbu a dlouhodobých vydání za energii. Stavět dnes dům bez důkladných izolací je nejen proti stavebním předpisům, ale i proti zdravému rozumu. Ignorance v tomto směru nesvědčí o názorové orientaci, ale jen o mizerných znalostech elementární matematiky. Takže zbývají už jen dva způsoby, jak zkoumat zelenání české společnosti. Jedním jsou výzkumy veřejného mínění, které se v tomto směru dělají už od začátku 90. let. A druhý spočívá v porovnání našeho způsobu života s některými zeměmi západní Evropy, kde je ekologicky příznivý životní styl už dobrých deset dvacet let trendy.

Holandští doktoři chodí pěšky

Ve dva roky staré knize brněnské profesorky sociologie Hany Librové Vlažní a váhaví je kapitola věnovaná právě příkladům nového, zeleně orientovaného životního stylu. Autorka cituje výzkum takzvaných holandských doktorů, jak se říká nadprůměrně dobře zajištěným příslušníkům střední třídy, jejichž životní styl se výrazně orientuje na postmateriální hodnoty.
Co v tomto kontextu vlastně znamenají materiální hodnoty? Není to nijak komplikované. Moderní, pokud možno velký dům nebo byt, jedno dvě děti, automobil ne starší než tři roky, možnost nakupovat potraviny, oblečení a elektroniku bez většího omezení a dovolenou trávit jednou až dvakrát ročně v zahraničí, často velmi exotickém. Komu by se to nelíbilo.
Holandským doktorům (a nejen holandským) se to kupodivu nelíbí. Není nutné teď řešit, jestli svým postmaterialismem mohou "zachránit planetu", ani to, nejde-li spíš o neurózu a pokrytectví z přebytku a o novou formu zeleného konzumu. Stačí jenom sledovat, jak vypadá nový životní styl vysokoškolsky vzdělaných lékařů, architektů a právníků mezi třicátým a padesátým rokem života.
Tady je stručný výčet: Celková spotřeba jejich domácností je nižší než průměr. Cílevědomě se omezují ve věcech, které považují za ekologicky nepříznivé - ve spotřebě energie, četnosti nákupů a užívání automobilu. Někteří se auta vzdají úplně, jiní si ho občas půjčují, nebo alespoň vymýšlejí nejrůznější způsoby, které by je odradily od jeho příliš častého užívání. Třeba mají garáž na druhém konci města. Velmi často dojíždějí do práce na kole, i když často musí urazit mnohakilometrové vzdálenosti. Kladou důraz na neformální zařízení bytu a oblečení. Mají rádi lehce omšelé věci z druhé ruky, i oblečení nakupují v second handech. V téhle společnosti je ctností zdůrazňovat, že netrpím neofilií, touhou pořizovat si každou novou věc, která se na trhu objeví. A už vůbec se nesluší kupovat věci, které se musely dlouho a nákladně přepravovat. Třeba květiny z Kolumbie.
Pokračování na straně II

Dokončení ze strany I
Častá jsou i omezení týkající se bydlení. Lidé této názorové orientace se často stěhují do menších bytů nebo skromných domů. A vymýšlení, jak produkovat co nejméně odpadu a co nejlevněji topit, vařit a prát, se stalo jejich koníčkem. Za nevkus se v těchto kruzích považuje třeba dovolená v Karibiku nebo návštěva zábavních parků. Naopak trendy je podporovat neziskové organizace včetně ekologických, na dovolenou nelétat, ale jezdit co možná nejblíže a nejlépe na ekologickou farmu.
Protože se ovšem jedná o vzdělané, a tedy většinou slušně vydělávající lidi, při cílevědomém snížení spotřeby jim peníze výrazně přebývají. Protože ukládat příliš velké částky do "zlých kapitalistických bank, které roztáčejí kolo konzumu", se jim příčí, utrácejí nadprůměrně za věci, které považují za nemateriální. Tedy za nákladné divadelní a operní premiéry, umělecké předměty a vůbec všechno, po čem "nezůstává odpad, ale vzpomínky". Tito lidé, tedy bohatí vysokoškoláci, kteří si svoji etapu hmotného luxusu už užili, jsou v západní Evropě typickými voliči alternativních a zeleně orientovaných politických stran.

Cesta do Spáleného Poříčí

Existují alespoň zárodky postmateriální orientace například v obcích, které mají po léta "zeleného" starostu? Ten asi v Čechách nejznámější, Petr Pávek z Jindřichovic pod Smrkem, čerstvě lídr Strany zelených v Libereckém kraji, tvrdí, že ani větrné elektrárny, kotelna na biomasu a úspěšná obecní politika orientovaná na obnovitelné zdroje a vzdělání neznamená automaticky názorový obrat. "Tady se lidé rozdělili v zásadě na dvě skupiny," vysvětluje Pávek. "Ti sociálně slabší mají jiné starosti, a když jim někdo slíbí pětistovku za to, že dovezou na náměstí hromadu cizího odpadu, tak to udělají. Ti, kteří jsou na tom ekonomicky lépe, na kvalitu života slyší. Ale zase to není většinou uvědomělé. Změny k lepšímu, třeba že už tu z kotelny nejde žlutý uhelný dým, moc nevnímají, ale kdyby se to mělo vrátit, budou jasně proti. Tyhle přesvědčit lze."
Ještě déle má osvícenou radnici Spálené Poříčí, městečko nedaleko Plzně. Žádné Sudety, stabilita poklidného vnitrozemí. Obdélníkové náměstí s opravenou radnicí a mnoha obchody, reprezentativně působící zámek, kde sídlí střední škola zaměřená na ekologii a ochranu životního prostředí. Vedle úřadu je škola s noblesní přístavbou v zadním traktu, postavenou s ohledem na energetické úspory a vytápěnou tepelnými čerpadly. Za městečkem je rozlehlá kořenová čistírna, která výrazně snižuje náklady obce na čištění odpadních vod. V popisu zeleně osvícených aktivit by se dalo pokračovat, ale i tady se ukazuje, že ani hmatatelné důkazy názorovou orientaci obyvatel příliš nemění. Přitom Spálené Poříčí má "zelené" vedení už patnáct let. Skupina lidí kolem starosty Pavla Čížka pochází původně z místní organizace Českého svazu ochránců přírody a od začátku 90. let směřuje město jednoznačně k ekologicky šetrným technologiím.
Starostu Čížka telefonický dotaz, nakolik za těch patnáct let místní "zezelenali", nejdříve poněkud vyvede z míry. Za chvíli ale telefonuje zpátky a svoje starostenské krédo formuluje jasně a stručně: "Já vždycky argumentuji selským rozumem. Když chci prosadit něco nového, tak říkám, že je to moderní, že se to vyplatí, že ušetříme. Kdybych řekl, že je to ekologické, tak bych vzbudil jen odpor, to nemají lidé rádi."

MMI - Mladý městský intelektuál

Asi není překvapivé, že holandští doktoři u nás ani v zeleně osvícených malých obcích nejsou. Není ostatně divu, i v západní Evropě se tihle lidé rekrutují především z řad městských intelektuálů spíše mladší generace. Jenže i tady nastává problém. Pokud jednotlivé parametry jejich životního stylu porovnáváme s tím, jak žijí příslušníci českých a moravských středních vrstev, nenajdeme prakticky žádné shody.
Ekologické demonstrace, například proti prolomení těžebních limitů v severních Čechách nebo pravidelný Den bez aut, mají velmi malou veřejnou podporu. S odmítáním automobilu, využíváním veřejné dopravy, nechutí k příliš drahým a novým věcem se v našich podmínkách setkáme prakticky jen u velmi úzké skupiny ekologických aktivistů, tedy lidí, kteří se ochranou přírody zabývají i profesně. To je ale zcela jiná a početně mnohem menší skupina. Typický holandský doktor se ochranou přírody aktivně nezabývá a od našich aktivistů se navíc zásadně liší mnohonásobně vyššími příjmy. Ty také zvýrazňují, že jeho "skromnost" je opravdu uvědomělá, dobrovolná a dlouhodobá volba.
Když se v první polovině 90. let pokusila socioložka Hana Librová popsat v knize Pestří a zelení zárodky dobrovolné skromnosti u nás, vybrala si k tomu zhruba padesát rodin. Materiálně na tom byly samozřejmě mnohem hůře než holandští doktoři, ale názorově by se s nimi v mnohém shodly. Když se ale Librová po deseti letech vydala znovu po jejich stopách, našla místo dobrovolně skromných ve většině případů středostavovskou rodinu s výstavným domem a dvěma automobily. Zdá se, že "eroze ideálů" je pro české prostředí typická. Ještě zřetelnější je tento trend právě u současných mladých městských intelektuálů, kteří skromný životní styl opouštějí téměř bez výjimky ihned po zvýšení příjmů.
Počet těch, pro které je skromnost životní volbou, a ne ekonomickou nutností, se u nás velmi pravděpodobně pohybuje nanejvýš v promile. A to je také pravděpodobně důvod, proč v našich podmínkách jen těžko hledáme viditelné a měřitelné parametry postmaterialismu. Je sice pravda, že čeští Greenpeace za poslední rok zvýšili počet dobrovolných podporovatelů z 11 tisíc na 20 tisíc, což je nečekaný úspěch, ale ve srovnatelně velkém Nizozemsku mají Greenpeace 600 tisíc podporovatelů. Počet uživatelů veřejné dopravy u nás spíše klesá nebo stagnuje, zatímco hustota automobilové dopravy roste. Jen od roku 1993 se zvýšil počet "osobokilometrů" ujetých soukromými auty z necelých padesáti na skoro sedmdesát, tedy o víc než třetinu.
Pokud sledujeme mírný pokles zájmu o exotické zahraniční dovolené, jde spíš o důsledek lehkého přesycení než o environmentální ohledy. Zájem o biovýrobky je pořád zcela okrajový. Jejich podíl na trhu představuje zhruba 0,15 procenta. "Až budeme mít alespoň jedno procento, budeme slavit," říká Tom Václavík z organizace Green marketing. Biopotraviny na našem trhu navíc pocházejí obvykle z dovozu, protože české biofarmy byste spočítali na dvaceti prstech. A značky FSC (dřevo z šetrně obhospodařovaných lesů) a Fairtrade (spravedlivý obchod s třetím světem) jsou české veřejnosti prakticky neznámé.
"Ti, kteří našli zalíbení v sebeomezení formou ekologického luxusu (vynakládání peněz na život v souladu s ekologickými pravidly), spatří reálný výsledek své snahy, prosperitu přírody, jen výjimečně...," vysvětluje Hana Librová. "Ten, kdo nekoupí květiny importované z jedovatých plantáží v Keni, kdo se zřekne vepřového, kdo vydrží bez automobilu, ten se v rozhodování musel opřít pouze o vědomí vnitřního smyslu..." A dodává: "Nevěřím ve všelidskou konverzi k ekologickým ctnostem, ale jsem přesvědčena, že každý člověk v sobě nese touhu být lepší."

Eurobarometr hlásí: Green!

V tomto smyslu je ovšem šokující pohled do průzkumů veřejného mínění. Ty totiž dlouhodobě ukazují českou veřejnost v naprosto opačném světle. Největší podpora ekologickým tématům byla v Česku zaznamenána na začátku 90. let, v romantické době velkých ideálů. Tehdy bylo skoro 90 procent lidí ochotno dát část svého příjmu na ekologii a jen o něco méně jich souhlasilo se zvýšením ekologických daní. Když se týž průzkum dělal v roce 1999, tato ochota zhruba o deset procent poklesla, i když pořád jde o překvapivě vysoké číslo. Podobně nečekaně zelené jsou i postoje k dalším otázkám. V roce 2003 česká společnost zařadila problémy životního prostředí v pořadí důležitosti na páté místo z patnácti, hned za zdravotnictví, kriminalitu, nezaměstnanost a sociální politiku.
Ještě zeleněji vyšla naše veřejnost v celoevropském průzkumu Eurobarometr, jehož výsledky byly publikovány v loňském roce. Podle něj se tři čtvrtiny lidí v České republice domnívají, že stav životního prostředí "velmi silně" nebo "do velké míry" ovlivňuje kvalitu života, a skoro devadesát procent lidí si myslí, že ekologická opatření jsou stejně důležitá jako ekonomická nebo sociální politika. V těchto názorech jsme dokonce zelenější než průměr Evropské unie. Dá se to nějak vysvětlit?
Vojtěch Kotecký, programový ředitel Hnutí Duha, to zdůvodňuje tím, že lidé velmi silně vnímají kvalitu prostředí, v němž žijí, ale jsou jim cizí abstraktní pojmy jako ekologický či aktivista. "Když se jich zeptáte na životní prostředí obecně, tak reagují vlažně, ale když se ptáte konkrétně na kvalitu lesů nebo vody, tak mají jasný názor," říká Kotecký. "To je podobné, jako kdybyste se neptali na nezaměstnanost a kriminalitu, ale shrnuli to pod abstraktní pojem sociální problémy."
Výsledky některých výzkumů se takto vysvětlit dají, ale u mnohých to neplatí. Například Eurobarometr pracoval právě s těmito abstraktními pojmy, a přesto jsou jeho výsledky překvapivě zelené. Zkoumá-li se míra ekologického povědomí české společnosti, zůstává i po shromáždění všech dat pořád pocit bludného kruhu. Zdá se, že zde žijí zvláštní bytosti se zeleným srdcem, které musí trpět špatným svědomím, protože každý den jsou čímsi nepochopitelným nuceny k chování, které je v rozporu s jejich nejvnitřnějším přesvědčením.
Na základě tohoto zkoumání lze říct, že stopy po existenci nové vývojové formy člověka označované jako Homo greenensis, podvarianta Bohemiae a Moravicus, zcela nepochybně existují. Zatím lze však téměř výhradně hovořit pouze o mentálních stopách, které se z nepříliš jasných důvodů jen zcela výjimečně materializují. Nevystačíme ovšem se zjednodušujícím tvrzením, že Češi a Moravané jsou prostě pokrytci, kteří o ekologii rádi hovoří, ale pak jsou líní se podle svých vlastních zásad řídit. I naprostá většina veřejně projevených názorů a navenek manifestovaných postojů, jakož i projevy vulgárně materialistického životního stylu nás utvrzují v tom, že postmateriální Homo greenensis se v české kotlině a moravském úvalu vyskytuje zcela okrajově, ve statisticky nevýznamném počtu. Zárodky této vývojové varianty ale lze odhalit u pozoruhodného procenta populace sofistikovaně vytvořeným dotazníkem, a to při vynechání nevhodných slov jako ekologický, zelený a aktivista.
Zdá se tedy, že hranice mezi zastaralým Homo konzumensis a nově vznikajícím Homo greenensis nevede mezi jedinci, ale kdesi uvnitř jejich nitra, na víceméně neuvědomované úrovni. Spoléhat na veřejnou podporu tohoto nezřetelně vyvinutého a mimořádně nestabilního genotypu by Straně zelených žádný politolog nejspíš nedoporučil. "Současná ochota volit Stranu zelených není vyvolána snahou podpořit životní prostředí, i když u mladých lidí tohle téma nabývá na důležitosti," komentuje situaci Ivan Rynda z katedry sociální a kulturní ekologie Fakulty humanitních studí Univerzity Karlovy. "Hnacím motorem jejích rostoucích preferencí je stoupající nedůvěra k současným parlamentním stranám, které politiku omezily na technologii moci..."

Ze 438 kilogramů odpadu, který každý z nás za rok vyprodukuje, jsme vloni vytřídili 36 kg. Není to tak špatné, i když k německým 60 kg máme daleko. "

Tady se lidé rozdělili na dvě skupiny. Sociálně slabší mají jiné starosti, a když jim někdo slíbí pětistovku za to, že dovezou na náměstí hromadu cizího odpadu, tak to udělají.
Petr Pávek starosta Jindřichovic pod Smrkem"

Ten, kdo nekoupí květiny importované z jedovatých plantáží v Keni, kdo se zřekne vepřového, kdo vydrží bez automobilu, ten se v rozhodování musel opřít jen o vědomí vnitřního smyslu
Hana Librová socioložka

Současná ochota volit Stranu zelených není vyvolána snahou podpořit životní prostředí, i když u mladých lidí tohle téma nabývá na důležitosti
Ivan Rynda Univerzita Karlova

Obrázek

Kresba Pavel Reisenauer - Respekt

Foto popis| Z průzkumů vyplývá, že Češi mají vřelý vztah k životnímu prostředí, nicméně v praxi jsou většinou ochotni aktivně se zajímat pouze o věci, které se jich bezprostředně dotýkají, jako jsou například likvidace parků či výstavba v jejich okolí. Nepříliš velký ohlas měly třeba i demonstrace proti jaderné elektrárně Temelín.
Foto autor| Foto LN - Jan Zátorský

O autorovi| TOMÁŠ FEŘTEK, Autor je redaktorem týdeníku Reflex

Permanentní reforma
Lidové noviny 
15.4.2006 | rubrika: Orientace/salon | strana: 4 | autor: Jaromír Slomek

O SLOVECH

Koncem minulého týdne zavítal předseda české vlády na Slovensko, kde se zúčastnil jakési politické konference. Podle ČTK při té příležitosti prohlásil, že "v České republice probíhá něco jako permanentní reforma" (třeba se ho Slováci zeptali: "Nevíte náhodou, neprobíhá teď něco v ČR?"). Další Paroubkův výrok agentura parafrázovala: "Sám prý slovo reforma nepoužívá často proto, že českou veřejnost zneklidňuje." (LN 10. 4.)
Je to s "reformou" ale trápení! Bez toho slova se neobejdeme, bez jeho obsahu však pohodlně ano. Píše a hovoří se o reformě důchodové (kdo není skoupý na slovo a řekne raději "reforma důchodového systému", dělá hned dojem, že má ve věci jasno), co chvíli slyšíme "reforma zdravotnictví" či "reforma veřejných financí". Slovo "reforma" lze spojit skoro se vším: někomu leží na srdci "reforma lesního zákona" a jinému zas v žaludku "reforma vysokoškolských kolejí". Snad jen po "kulturní reformě" nikdo nevolá, protože by to příliš připomínalo hrůzy čínské "kulturní revoluce".
Slovo "reforma" se dnes v českých médiích, jak rádi píší žurnalisté, "skloňuje ve všech pádech" (umíme si představit i pátý: "Reformo, reformo, tys dopadla!"). Ovšemže jde o výraz starý. Ve třicátých letech 19. století si Jungmannův Slovník česko-německý vystačil při jeho definici s lakonickým "obnova", ve čtyřicátých letech 20. století sděloval Příruční slovník jazyka českého, že je to "úprava, změna, přeměna nějakého stavu nebo řádu, zvl. též veřejného zařízení, směřující k jeho zlepšení". To je dobré! Jako by nemohla být reforma k horšímu!
"Reforma" patří do lexikální výzbroje každého politika, sluší i volebním programům. Mluví o ní Václav Klaus ("Jsem přesvědčen, že reforma důchodového systému je v kategoriích sporu o parametry" - Euro 5. 9. 2005) i Vlastimil Tlustý ("Pokud zavedu tyto reformy a deficit v prvním roce nebude ,mých' 18 miliard, ale 70 miliard, jak tvrdí ministr Sobotka, budu odvolán. Já nesu riziko..." MFD 18. 3. 2006), do preambule svého volebního programu ji vmísili lidovci (www.kducsl.cz): "Abychom zajistili naši konkurenceschopnost, musíme uskutečnit reformy v oblastech veřejného zdravotního pojištění, sociálního systému, penzijního systému a pracovního trhu. (...) Čím později tyto reformy zahájíme, tím hůře v nich pak budeme hledat prostor pro jejich sociální rozměr. (...) Východisko z dnešní situace stále ještě nezabezpečeného, a tedy neudržitelného růstu zní: zásadní reformy ano a co nejdříve, ale vždy s ohledem na sociální spravedlnost."
Strana zelených (www.zeleni.cz) se místo "preambule" spokojila s pouhým "úvodem", avšak ani v něm to nejde bez "reformy" či "reformních kroků": "Náš koncept důchodové reformy se opírá o tři pilíře. (...) Aby naše zdravotnictví bylo moderní, efektivní a dostupné pro každého obyvatele republiky bez výjimky, potřebuje několik reformních kroků." Atd.
Slova "reforma" se v letech sovětské okupace bála vládnoucí strana jako čert kříže, jejím funkcionářům příliš připomínalo herezi "reformního komunismu". Když v Sovětském svazu vyhlásil Gorbačov "perestrojku", tedy reformu, sáhlo se v češtině raději po slově "přestavba", jako by šlo o zedničinu. Sotva jsme se přestali bát komunistů, začali nám být k smíchu i ti reformní. Možná že taky proto je v současnosti "reforma" slovo skoro bez obsahu, vyprázdněné, nevěrohodné. Pokud premiér opravdu řekl, že "českou veřejnost zneklidňuje", přeháněl. Zneklidňuje ji asi tak jako druhý význam toho slova, a sice "stroj na čištění krupice a krupičky" (Slovník spisovného jazyka českého). Že by měli naši politici na mysli spíše toto užitečné zařízení?

Když v SSSR vyhlásil Gorbačov "perestrojku", tedy reformu, sáhlo se v češtině raději po slově "přestavba"

Foto popis|

O autorovi| Jaromír Slomek, literární kritik

Bursík si s Paroubkem rozuměl víc než s ODS
Právo 
18.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: (ada)

PRAHA - Strana zelených se programově více shodne se soc. dem. než s ODS. Řekl to včera šéf zelených Martin Bursík ve vstřícné diskusi s premiérem a lídrem ČSSD Jiřím Paroubkem v České televizi. Oba si notovali a sporných věcí bylo mezi nimi pomálu.
Premiér v debatě nezopakoval svůj názor, že volba Bursíka znamená volbu Topolánka, a předseda zelených mu naopak sdělil: "Ve věcech, na kterých nám záleží, máme o něco blíže k soc. dem." Bursík dodal, že se to týká především řešení otázek dopravy a životního prostředí.
Rovněž Paroubek připustil, že soc. dem. může mít se zelenými leccos společného. "Snad až na věci kolem zdravotního a sociálního pojištění, kde počítají s poklesem, bychom se asi mohli shodnout," poznamenal premiér.
Bursík ale stále odmítal jednoznačně říci, zda by jeho strana šla raději do koalice s Topolánkovými občanskými demokraty, anebo se soc. dem.
Předseda zelených přitom před třemi týdny v diskusi s lídrem ODS Petrem Gandalovičem (Ústecký kraj) uvedl, že ODS je pro zelené partnerem, i když "debata bude obtížná, protože ta témata, která jsou pro nás dominantní, jsou pro ODS druholigová". Zeleným se vedle rovné daně nelíbí školné a rozcházejí se i v bodě, čím by měli lidé topit po roce 2010. Zelení žádají zákaz topení uhlím po roce 2010, aby se pročistilo ovzduší v obcích.

Soc. dem. se prý lakuje nazeleno

Větší blízkost k soc. dem. než k ODS v klíčových otázkách svého programu zdůvodnil včera Bursík tím, že soc. dem. se v poslední době snaží "lakovat oranžovou barvu nazeleno".
(Pokračování na str. 3)

(Pokračování ze str. 1)
Podle něj si soc. dem. sundala šupiny z očí a svůj původně čtyřstránkový ekologický program rozšiřuje.
Obtížněji by mohly obě strany hledat shodu v ekonomických otázkách. Bursík svou stranu v této oblasti řadí "na pomezí" mezi soc. dem. a ODS.
Klíčové ale je, že v případě občanských demokratů odmítají zelení jejich rovnou daň. Jsou pro zachování dvou pásem daně z přidané hodnoty, přičemž do snížené pětiprocentní sazby by chtěli prosadit plyn. Bursík však připustil, že tuto výjimku si Česko v Bruselu nedojednalo a není jisté, zda by se to ještě podařilo.

Raději prokázat původ majetku

V případě soc. dem. zelení zase odmítají např. minimální daň pro živnostníky, kterou zavedla právě nejsilnější vládní strana v minulosti.
Zatímco soc. dem. ústy Paroubka tvrdí, že tento krok byl správný, avšak považují ho za okrajový, zelení to označují za trest pro podnikatele. Bursík sice připouští, že mohou existovat i podvodníci, avšak většina živnostníků jsou podle něj poctiví lidé.
Jeho stana by proto místo minimální daně viděla řešení v posílení role finančních úřadů. "Jestliže nějaký podnikatel bude pět let ve ztrátě, přitom bude jezdit džípem a bude žít zjevně životem, který neodpovídá tomu, že je ve ztrátě, tak finanční úřad řekne: doložte původ toho majetku," prohlásil Bursík.
Nepřímo tak vyzval k zavedení majetkových přiznání. Právě ta vždy odmítala ODS. Již v minulém volebním programu je měla soc. dem., avšak nakonec toto téma zvedli komunisté. Ti předložili vlastní návrh, který by měl být na programu schůze Sněmovny, jež právě dnes začíná. Naději ale zákon nemá.
"V oblasti občanské společnosti si myslím, že budeme asi bližší programu soc. dem.," nechal se včera rovněž slyšet Bursík. S Paroubkem se přitom shodl na potřebě zavedení přímé volby prezidenta i na přímé volbě hejtmanů a starostů. Bursík si přitom neodpustil šťouchanec na Paroubkovu adresu, když prohlásil, že se mu snad v soc. dem. přímou volbu podaří prosadit. Narážel tím na skutečnost, že soc. dem. již na začátku svého druhého vládního mandátu volbu občany na Hrad slibovala.

Společný soupeř je prezident Klaus

Soc. dem. i Stranu zelených současně spojuje nelibost nad tím, že hlavou státu je Václav Klaus. Podle nich totiž Klaus zasahuje do politiky více, než by bylo zdrávo.
"Kdybychom byli v parlamentu již v tomto volebním období, tak by Václav Klaus na Hradě nebyl," uvedl Bursík s tím, že jeho pohled na svět je zcela odlišný než Strany zelených.
Ani jeden z politiků ale nechtěl prozradit, kdo by podle jejich představ mohl Klause vystřídat. Pouze Paroubek připustil, že by to mohl být člověk typově stejný, jako je dnešní ombudsman Otakar Motejl či někdo ze současných nebo bývalých rektorů vysokých škol.
Tedy někdo, kdo stojí mimo politické strany, avšak má bohaté zkušenosti a těší se vážnosti. "Mohou to být lidé z akademické sféry," poznamenal Bursík.
Bariérou ve shodě se včera ukázala představa zelených o snížení věkové hranice pro volební právo. Strana zelených by ráda umožnila volit již šestnáctiletým, zatímco soc. dem. trvá na současné hranici osmnácti let.

Foto popis| Jiří Paroubek a Martin Bursík se zdraví včera ve studiu České televize v Praze. Uprostřed moderátor pořadu Václav Moravec.
Foto autor| Foto PRÁVO - Petr Hloušek

Volby zamíchají složením Sněmovny
Právo 
18.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 2 | autor: (ada, nig, ČTK)

Ze dvou stovek poslanců jich 161 znovu kandiduje * Mnozí nemají příliš šancí

Vlastní zpráva

Velká část poslanců své práci natolik propadla, že se rozhodli znovu kandidovat. Ze dvousetčlenné Sněmovny se o zvolení uchází 161 jejích dosavadních členů.
Tak velký zájem o znovuzvolení však neznamená, že v poslaneckých lavicích zasedne jen minimum nováčků. Mnozí z poslanců jsou totiž na kandidátních listinách na nevolitelných místech. Zachránit tak mohou některé z nich pouze preferenční hlasy, díky kterým mohou přeskákat své kolegy na čelných místech.
Kartami přitom může zamíchat také fakt, když do Sněmovny nově pronikne Bursíkova Strana zelených. Podle současných předvolebních průzkumů by tak mohli ve Sněmovně zasednout vedle stranického šéfa Bursíka také třeba bývalá náměstkyně ministra životního prostředí Eva Tylová jako plzeňský lídr strany či aktivista Stanislav Penc za Královéhradecko. Písničkář Jiří Dědeček na Vysočině je sice známý, ale v tomto kraji zelení nemají vysoké preference.

Nejvíc změn v ČSSD

Z porovnání aktuálních kandidátek vyplývá, že největší obměna asi čeká klub momentálně nejsilnější vládní strany, tedy ČSSD. Právě mezi 70 jejími poslanci je největší podíl lidí, kteří nekandidují buď vůbec, nebo na pravděpodobně nevolitelném místě.
Na kandidátkách není 19 současných poslanců ČSSD, mezi nimi např. dosavadní šéf zahraničního výboru Vladimír Laštůvka, bývalý ministr zahraničí Jan Kavan, exministr životního prostředí Miloš Kužvart, někdejší ministr pro místní rozvoj Petr Lachnit a místopředsedkyně dolní komory Jitka Kupčová.
Chybí rovněž někdejší šéf klubu Michal Kraus, který v lednu odstoupil kvůli své kakaové aféře a vzdal se také prvního místa na kandidátce v Libereckém kraji.

Jediná možnost: přeskákat kolegy

Dalších zhruba 11 až 18 dosavadních poslanců se ocitlo na místech, z nichž už jim do Sněmovny mohou pomoci jen preferenční hlasy voličů, případně lepší výsledek jejich strany, než jaký nyní soc. dem. předpovídají průzkumy. Patří mezi ně např. někdejší ministr zdravotnictví Jozef Kubinyi, část bývalého vedení poslaneckého klubu jako Petr Ibl či Eva Nováková.
Změny se nevyhnou ani druhé dnešní nejsilnější frakci, a to ODS. Jisté je, že odpočinout od politiky si chce dosavadní poslankyně Kateřina Dostálová, která se chce věnovat rodině. Kromě ní z dosavadních 57 členů nekandiduje dalších sedm.
Nově by měl v lavicích zasednout např. ústecký primátor Petr Gandalovič, jenž je stranickým lídrem v Ústeckém kraji. Na Pardubicku ODS vsadila na celostátně neznámé tváře, když na první místa posunula chrudimského a orlickoústeckého starostu Ladislava Libého a Jiřího Čepelku na úkor dosavadních poslanců Aleny Páralové a Václava Nájemníka. Ti obsadili až čtvrtou a pátou příčku. Vzhledem k tomu, že ODS získala v tomto kraji minule tři křesla, jsou bez případných preferenčních hlasů nevolitelní.
Na Plzeňsku je poslanec, šéf komise pro kontrolu policejních odposlechů Jiří Bílý až šestý, takže šancí také moc nemá.
Miroslav Beneš, jeden z autorů úspěchu Václava Klause ve volbě na Hrad, na jihočeské kandidátce po rozbrojích uvnitř tamní ODS vůbec nefiguruje.
Novými tvářemi by měli být také např. náměstek pražského primátora Jan Bürgermeister či poradce prezidenta Boris Šťastný. Oba kandidují v hlavním městě, přičemž jejich šance na zvolení jsou velmi reálné. Bürgermeister je dvojka za šéfem Mirkem Topolánkem a Šťastný devítka. O místo před ním je sněmovní veterán Marek Benda.
Volební kandidátky lidovců a komunistů jsou poměrně stabilní. O zvolení usilují všichni současní poslanci KDU-ČSL a kromě tří lidí také všichni komunističtí.
Například v početně nejsilnějším kraji Praze, kde se hraje zhruba o 25 mandátů a v němž pravidelně vítězí ODS, se o místo ve Sněmovně na volitelných místech uchází šest dosavadních poslanců, v soc. dem. jsou to tři. Komunisté, kteří měli dosud v hlavním městě tři mandáty, by je chtěli obsadit stejnými lidmi.
Lidovci s jedním dosavadním mandátem by protlačili do dolní komory pouze svého lídra Cyrila Svobodu. Svůj mandát by tak neobhájil Vladimír Říha, který byl před čtyřmi lety jediným zvoleným zástupcem hlavního města. Svoboda totiž minule kandidoval v kraji Královéhradeckém.
V jižních Čechách svede ostrý souboj například lidovecký šéf Miroslav Kalousek a lídr zelených, dlouholetá členka sdružení Jihočeské matky Dana Kuchtová. Tak třeba průzkum ČT z poloviny března ukázal, že zelení by v tomto kraji získali větší podporu než KDU-ČSL.
Ze známých tváří bude chybět v poslaneckých lavicích Taťána Fischerová (za US-DEU), která se chystá na podzim kandidovat do Senátu.

Minule prošlo 117 poslanců

Při minulých volbách v roce 2002 bylo znovu zvoleno ze dvou stovek poslanců celkem 117.
Podle průzkumů volebních preferencí je stále favoritem Topolánkova strana, která by podle šetření mohla získat skoro třetinu křesel. Následuje soc. dem. (více než čtvrtina mandátů) a komunisté s jednou pětinou. Zelení a lidovci by mohli získat po desetině.
Jde o odhady, které závisejí například na propočtu krajských výsledků, k nimž ale často chybějí věrohodné podklady za účasti většího počtu voličů. Volební systém navíc při přepočtu procent na mandáty poněkud zvýhodňuje silnější strany.

Foto popis| J. Kavan (ČSSD)
Foto popis| V. Laštůvka (ČSSD)
Foto popis| M. Kužvart (ČSSD)
Foto popis| P. Lachnit (ČSSD)
Foto popis| J. Kubinyi (ČSSD)
Foto popis| P. Ibl (ČSSD)
Foto popis| E. Nováková (ČSSD)
Foto popis| K. Dostálová (ODS)
Foto popis| M. Beneš (ODS)
Foto popis| A. Páralová (ODS)
Foto popis| V. Nájemník (ODS)
Foto popis| J. Bílý (ODS)
Foto popis| V. Říha (KDU-ČSL)
Foto popis| T. Fischerová (US)

Popírá, že by restituoval neprávem
Právo 
18.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 3 | autor: (ada)

PRAHA - Šéf Strany zelených Martin Bursík považuje zveřejňování informací o jeho majetkových poměrech za manipulaci, která ho má sedmačtyřicet dnů před volbami poškodit.
Odmítá přitom obvinění, že by se svým bratrem neprávem získali v restituci lukrativní majetek v centru Prahy. Na vše má podle svých slov doklady včetně rozhodnutí Nejvyššího soudu. Ten 15. ledna 2004 zvrátil předchozí verdikty obvodního a městského soudu, které vlastnictví Bursíkových k domu v Revoluční ulici v centru Prahy zpochybnily.
Bursík včera vysvětloval v diskusi České televize okolnosti případu v reakci na nedělní reportáž televize Nova. Podle ní nepodal Bursíkův otec včas a řádně žádost o vrácení majetku (o který přišel v roce 1948), jak to vyžadoval restituční zákon.
Ta prý přišla až jedenáct dní po jeho smrti. Bursíkův otec byl přitom podle televize posledním, kdo mohl o vydání požádat. Podle Bursíkova advokáta Františka Korbela se tak řádně stalo 19. 4. 1991.
"Televize Nova se mýlí," prohlásil Bursík. Z manipulace pak nepřímo obvinil ODS, když prohlásil, že není náhoda, že v každé z reportáží vystupují její politici. "Jednou je to pan primátor Bém, jednou starosta (Prahy 1) Vihan."
Bursík tak reagoval na slova primátora Pavla Béma, jenž před třemi týdny zpochybnil dvoumiliónovou dotaci na opravu domu ve Sněmovní ulici, který je národní památkou. Šéf zelených se s Bémem chtěl nejdřív soudit, ale pak od toho upustil, zjevně proto, aby osobním sporem s místopředsedou ODS neohrozil vyhlídky na případnou koaliční vládu.
Bursík ale včera obvinil lidi z ODS či jim blízké osoby z toho, že mohli vzít dokumenty týkající se zmíněného majetku. Podle něj archív už v minulých letech navštívili "zaměstnanci městské části a navíc tam byli dva spolupracovníci tehdejšího starosty Prahy 1 Bürgermeistra". Ztráta dokumentů ho přitom - jak Bursík prohlásil - velmi poškodila. Návštěvy mu měl potvrdit i archivář.

V Libčevsi potřetí hořel německý odpad
Právo 
18.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 7 | autor: (ton, ves, ČTK)

Problém s odpadky navezenými do Česka nelegálně se tak pomalu, ale jistě řeší sám

Vlastní zpráva

Už potřetí zakvílely o velikonočním víkendu hasičské sirény kvůli německému odpadu v obci Libčeves na Lounsku.
Problém s nelegálně navezenými odpadky, který jako horký brambor létá z jednoho úřednického talíře na druhý a v minulých dnech přeskočil dokonce i státní hranice, se tak pomaloučku řeší sám. Hasiči totiž tentokrát požár nějakou dobu nehasili, a tak oheň strávil pěknou porci navezeného smetí.

Hasili až v pondělí

"Hořet začalo v noci ze soboty na neděli. Hořelo vysokým plamenem, takže je z ekologického hlediska lepší nechat odpad co nejvíce vyhořet. Kdybychom hned hasili, vsakovala by se kontaminovaná voda do půdy a bylo by mnohem víc nebezpečného kouře," uvedl operační důstojník žateckých hasičů. V pondělí dopoledne začaly jednotky požářiště rozhrabovat a hasit.
Obyvatelé obce jsou ze skládky pořádně otrávení. O Velikonocích si stěžovali především na zápach, který oheň provázel. "Ani jsem na svátky nemusela uklízet. Bylo to zbytečné. Všechno smrdí, jako kdybych doma topila v krbu špinavými hadry," postěžovala si jedna z obyvatelek obce.

Zřejmě žhářství

Pravděpodobnou příčinou vzniku požáru je žhářství, stejně jako v minulých dvou případech.
Možný výskyt škodlivin v ovzduší monitoroval podle hasičů balón České inspekce životního prostředí (ČIŽP). Dým vytvořil asi 200 metrů vysoký sloup. O víkendu hořely odpady v silážním skladu, kde jich je asi 3500 tun. V bývalých halách kravína shořelo už dříve 1500 tun koberců, textilií i tetrapakových krabic. Z běžného odpadu je oheň změnil na odpad nebezpečný. Snížila se tím pravděpodobnost, že se zbytky z německých domácností podaří vrátit zpátky do země, odkud pocházejí.
Odpad v Libčevsi objevili celníci spolu s pracovníky ČIŽP počátkem ledna. Do vsi je přivezla firma Bau 24. O tři měsíce později společnost vyhlásila úpadek. Starostka Libčevsi Vlasta Staňková požádala stát, Ústecký kraj i město Louny o likvidaci skládky, žádná účinná pomoc však zatím nepřišla.
"Opravdu nechápu, proč někdo libčeveskou skládku stále zapaluje, a komplikuje tak život lidem v širokém okolí. Je škoda, že se nepodařilo přesvědčit vedení města Louny, kterému jako jedinému dává zákon v tuto chvíli do ruky nejúčinnější páky, aby zajistilo odvoz odpadu na zabezpečené místo, kde by počkal do chvíle, kdy jej Němci převezmou -ministerstvo financí přitom přislíbilo, že veškeré náklady zaplatí," komentoval poslední požár skládky v Libčevsi ministr životního prostředí Libor Ambrozek.

Do Německa faktura

Podle jeho slov by měl každopádně odpad z Libčevsi zmizet nejpozději do konce měsíce, protože vyprší lhůta daná Sasku-Anhaltsku na jeho odvoz.
"Pokud se tak nestane, zlikvidujeme jej na náklady českého státu a pošleme do Německa fakturu. Navíc poženeme celý případ k Soudnímu dvoru Evropských společenství. Budu také chtít, aby českou rovinu celé záležitosti důsledně vyšetřila policie. Premiér mi po posledních událostech přislíbil plnou podporu," dodal ministr životního prostředí Libor Ambrozek.
Po skončení pořadu ČT Otázky Václava Moravce se k hořící skládce vyjádřil i premiér Jiří Paroubek. "Jestliže dnes ta skládka hoří a uvolňují se z ní zdraví škodlivé látky, tak bychom se asi neměli hádat a říkat je to věc kraje. Za zákona určitě. Ale malá obec to asi sama řešit nemůže. Ministr životního prostředí mohl vládu požádat o uvolnění prostředků ze státního rozpočtu. To je možné, byť krajní řešení toho problému. My bychom pak žádali úhradu těchto prostředků na německé straně. Teď od ministra životního prostředí očekávám, že bude s mou podporou rychle konat," řekl Paroubek.

Nebezpečné dioxiny

Martin Bursík, předseda Strany zelených, varoval, že při hoření má skládka charakter nebezpečného odpadu, při němž se uvolňují např. dioxiny. Nedovede si představit, na základě čeho, jaké smlouvy nebo zákona by ČR mohla chtít úhradu vzniklých nákladů po německé vládě.
"Je jistě dobře, že problémy už začala řešit česká vláda. Podle mě měla ministerstva životního prostředí, vnitra a zahraničních věcí udělat hned zpočátku speciální zasedání vlády, rozdělit si tam role a začít jednat. Ta koordinace nebyla dobrá. Nejaktivnější měl být ale při řešení tohoto problému hejtman kraje," prohlásil.

Základní odpovědnost

A že teď kritizuje vládu? To je podle Bursíka předvolební kampaň. Nejracionálnější je přečíst si zákon a podívat se, kdo za co odpovídá. "Jiná věc je, jestliže premiér nabídne nějakou pomoc. Ale základní odpovědnost má obec ve spolupráci s krajem. Měli bychom to vnímat i jako lekci. Takových černých skládek je tu víc. Asi by bylo na místě zajistit kontrolu těchto skládek. Protože tento případ může být návodem, jak se odpadu v podobných případech zbavit."

Foto popis| Při požáru skládky německého odpadu zasahovala v noci na neděli i členka dobrovolného svazu hasičů v Libčevsi Markéta Staňková.
Foto autor| Foto ČTK - Libor Zavoral

Joschkovi (nová svoboda) chutná
Právo 
18.4.2006 | rubrika: Zajímavosti | strana: 8 | autor: Vladimír Plesník

Kdyby hledali autoři knih o jo-jo efektu dostatečně názorný příklad mezi celebritami, Joschka Fischer (57) by se jim hodil přímo učebnicově. Cesta dlouhá léta neoblíbenějšího německého politika od tlouštíka ke štíhlému elegánovi zpět k otylému vytane před očima snad každému Němci.
"Vyměním moc za svobodu!" Těmito slovy se loučil tehdejší německý ministr zahraničí a muž číslo jedna mezi Zelenými loni na podzim s vrcholnou politikou. Jak se zdá, nová svoboda jde vyhlášenému gurmánovi a milovníkovi červeného vína báječně k duhu.
Když počátkem dubna vypovídal na soudním procesu ve Frankfurtu nad Mohanem o své minulosti levicově radikálního rváče, kamery a fotoaparáty zachytily "státnické" břicho pod napjatou košilí. Není divu, vždyť se jeho váha přiblížila ke starým dobrým 130 kilogramům.
Veškerá předsevzetí o tom, jak znovu shodí, patří minulosti. Ještě loni v létě, když vypukla o jeho těle veřejná debata navozená titulkem z bulvárního Bildu Je Joschka příliš tlustý na volební kampaň?, se zapřísahával: "Začnu zase opět naplno běhat, zavřu se do fitness centra tak, že za pár týdnů uznáte, že jsem se přiblížil svým hubeným rokům."
Už tehdy média pochybovala, že podstoupí drastické diety, které ho přivedly ke štíhlosti. A opravdu sliby chyby: k nejnižší váze (75 kilogramů) má vskutku hodně daleko. Jak poznamenal škodolibě německý tisk, na popis tvaru jeho postavy padnou jako ulitá slova, jimiž se tento amatérský maratónec a zapálený fotbalista popsal v autobiografické knize Můj dlouhý běh k sobě samému: "těžce se valící sud na dvou nohách".
Může snad za vzestup Fischerovy hmotnosti vyhlášené kuchařské umění jeho nové, v pořadí páté manželky Minu Baratiové (30), s níž se objevil mimo jiné na soutěžní přehlídce šéfkuchařů předních berlínských hotelů? "Našel s ní konečně klid v životě. A ne nadarmo se říká, že láska prochází žaludkem," směje se jeden jeho přítel.

Foto popis| Takto nepokrytě si dělal šoufky z postavy ministra Fischera časopis Bunte.
Foto autor| Repro z časopisu Bunte

Nedá, až sa vydá
Právo 
18.4.2006 | rubrika: Publicistika | strana: 11 | autor: Jiří Hanák

Sloupek

Při sledování včerejších Otázek Václava Moravce v televizi veřejné služby hledal jsem bonmoty, úsloví a klasická moudra, která by charakterizovala počínání tří účastníků. Na Václava Moravce hodilo by se modifikované "kdybys byl, hochu, více mlčel, snad bys byl i moderátorem". Neboť jeho skákání do řečí diskutujících a držení slovního míče hraničilo s primadonstvím.
Důležitější samozřejmě byla diskuse mezi lídrem ČSSD Jiřím Paroubkem a šéfem Strany zelených Martinem Bursíkem. Premiér jako by zvolil heslo dávného cara Alexeje Michajloviče "nelze, aby nezarmoutil a nezarmoutil se, a sluší se zarmucovat se, ale v míře, aby zvláště Boha nezarmoutil". Místo dobového Boha dosaďme diskusního partnera. Občas sice jiskřička zableskla, avšak nezarmoutila.
Počínání Martina Bursíka mne zase vrátilo do dětských let, kdy jsem vyslechl špitání chlapů a chichotání ženských na adresu jedné nevěsty. "Nedá, až sa vydá, a dobre robí." Tím vydáním rozumějme sněmovní volby. Bursík jako odpovědný šéf strany skutečně nemá důvod předem troubit, se kterou stranou půjde do koalice, dostane-li se do Sněmovny. Nechce se mi však věřit, že by se po zdolání pětiprocentní bariéry zelení uchýlili do skvělé opozice. O tom ale v pondělí řeč nebyla.
Pozoruhodné však je, že evidentně poraženým v oné diskusi byl účastník nepřítomný, totiž ODS. Ta totiž z důvodů mně nepochopitelných sáhla k podpásovým úderům vůči Martinu Bursíkovi. Neboť zpochybňuje jeho restituci několika domů v Praze. Právě ona, chce se mi říci, která v devadesátých letech protlačila zákon, podle něhož byly privatizační akty soudem prakticky nepřezkoumatelné. Povel dal pražský primátor ODS Bém, honicí psi Novy vydali se po stopě a v nedělních Střepinách jsme viděli, jak starosta městské části Vihan (ODS) tvrdí protibursíkovskou muziku. Má-li Martin Bursík potřebná soudní rozhodnutí, o čem je řeč? O účelové předvolební kampani.
Jiří Paroubek řekl dobře: touto cestou v utkání se zelenými nepůjdeme. Jde nám o programy. Původní plán ČSSD na menšinovou vládu s tichou tolerancí komunistů je pravděpodobným vstupem zelených do Sněmovny mrtvý. Se zelenými by mohla ČSSD najít překvapivě mnoho styčných bodů, i když by se to při vyjednávání bez třenic neobešlo. Lidovci by se jistě přidali, protože suchý chleba opozice by jistě chroustali neradi. Chtějí-li však soc. dem. po volbách řešit tento slastně trýznivý rébus, musejí řádně šlápnout do předvolebních pedálů. Dosavadní preference jim totiž zvláště nakloněny nejsou.

Foto popis|

Oranžově-zelené oťukávání
Právo 
18.4.2006 | rubrika: Publicistika | strana: 11 | autor: Alexandr Mitrofanov

Nestává se v poslední době často, že v televizní diskusi dvou lídrů politických stran převažuje věcnost nad výpady a divadlem pro voliče.
Včera se to v Otázkách Václava Moravce povedlo.
Zásluhu na tom má nejen Česká televize, která zvolila dramaturgii, z níž vyplynulo, jaké jsou shody a rozdíly potenciálních vládních partnerů - sociálních demokratů a zelených. Ukázněný výkon podal Jiří Paroubek, který znovu potvrdil, že neváhá lámat své přirozené způsoby, uzná-li to za politicky vhodné. Nejmenší námahu stál duel Martina Bursíka, který si stále v pozici univerzálního koaličního partnera může dovolit pohrávat s ostatními jako kočka s myší.
I Bursík však udělal výrazný krok vstříc ČSSD, když prohlásil, že ve věcech, na kterých zeleným záleží, mají trochu blíž k soc. dem. To ještě nikdy nezaznělo. Paroubek vypustil celé hejno balónků směrem k SZ. Prohlásil, že v ekologické oblasti jsou programy obou stran kompatibilní, že by se soc. demokraté mohli shodnout se zelenými i v daňové oblasti vyjma snížení zdravotního a sociálního pojištění a že ČSSD chce jít cestou přátelskou k životnímu prostředí. Poslední slova doprovodil premiér fyzickým vstřícným gestem směrem k Bursíkovi, což vyvolalo na tváři šéfa zelených potutelný úsměv. Tak tedy nikoli hnutí pravičáků, které má jen pomoci k premiérskému křeslu Topolánkovi, ale vážený partner v jednání, mohlo by znít vysvětlení. To jsou okamžiky, kdy by si i řadový volič měl uvědomit, jakou moc má nad politiky. Paroubek za více než hodinu nezmínil ještě nedávno hojně vzpomínanou variantu menšinové vlády ČSSD (s podporou komunistů). Důvod je, že lidé v průzkumech preferováním zelených tuto vládu momentálně zatratili.
Sám Paroubek není ani pro velkou koalici s ODS. Průhledným náznakem to připomněl hned na začátku pořadu, kdy ujistil Bursíka, že neinicioval ani se nepřipojí k vytváření jeho restituční kauzy, o níž se všeobecně soudí, že je inspirována pražskou radnicí, kde ODS a soc. dem. žijí v symbióze.
Témata, při kterých v debatě zajiskřilo, jsou bezesporu důležitá. Ať už se to týká budoucího osudu ČEZ, nebo politického stylu, který chtějí ztělesňovat tito politici. Musí se uznat, že se oba snažili o zachování co nejvyšší míry korektnosti myslitelné v předvolebním duelu této úrovně. Na neutrálním pozadí o to víc vynikly odlišnosti. Paroubkova úřednická uniforma a Bursíkova rozhalenka s bílým rolákem přesně sedly k obrazům obou.
Názorně to bylo vidět na přístupu k řešení hořících skládek německého odpadu. Premiér vyjádřil připravenost "velmi intenzívně a tvrdě jednat s německou stranou". - "Váš základní omyl je, že si myslíte, že hlavní odpovědnost za to má vláda. Podle zákona za ten odpad odpovídá obec. Měla by to být koordinace aktivit obce a kraje," kontroval Bursík.
Paroubek pak řekl, že v zájmu rychlého řešení je připraven zasahovat do veřejných záležitostí i tam, kde mu to ze zákona nepřísluší. Liberálu Bursíkovi role premiéra coby otce vlasti nevoněla.
Přesto hlavním smyslem oranžovězeleného oťukávání bylo ujištění sebe sama i veřejnosti, že případným povolebním rozhovorům o vstupu do společné koalice nestojí nic osudového v cestě.

Foto popis|

Co zelení pominuli
Právo 
18.4.2006 | rubrika: Publicistika | strana: 11 | autor: Tomáš Novotný

Česká republika byla ve studii amerických vědců z prestižních univerzit pro nedávné ekonomické fórum v Davosu vyhodnocena jako čtvrtá nejlepší země na světě ve zlepšování a přijímání klíčových opatření na ochranu životního prostředí.
Jeho stav se skutečně ve všech složkách v naší zemi trvale zlepšuje i přes skutečnost, že ČR zažívá největší ekonomický růst ve své historii, který pochopitelně vyvolává stále větší tlak na kvalitu životního prostředí. Na ochranu se také v absolutních částkách vynakládá stále více prostředků v kombinaci centrálních zdrojů, komunálních rozpočtů a investic soukromého sektoru. To ale neznamená, že není v oblasti ochrany životního prostředí v ČR co zlepšovat.
V této situaci přichází Strana zelených s volebním programem, který o sobě tvrdí, že přináší zcela nová, typicky zelená témata. Není tomu tak. Ekologická témata nastíněná v programu zelených jsou dostatečně známá a současná vláda je už uskutečňuje.
Není se čemu divit, protože tato témata vycházejí převážně ze závazků ČR vyplývajících z platné legislativy EU. Česká republika je povinna do roku 2010 zvýšit podíl obnovitelných zdrojů energie stejně jako zvýšit recyklaci či podíl alternativních paliv v dopravě, splnit emisní stropy látek znečišťujících ovzduší apod. Nástroje, které navrhuje Strana zelených, jsou stejně standardní a řada z nich je již zavedena či se s nimi počítá (např. zahájení jednání o převedení ekobriket a pelet z biomasy z 19% na 5% sazby DPH).
Slabiny ekologické části programu zelených tkví ve dvou oblastech. Nepopisují, z čeho se budou významné ekologické investice financovat, když je současně jejich ambicí zachovat ve volebním období vyrovnaný rozpočet; některé návrhy jsou nerealistické (omezování jaderné energie) či jsou nevyvážené (ekologická daňová reforma).
Výdaje pro životní prostředí odhaduje současná vláda na 413 miliard do roku 2013. K tak ambicióznímu plánu je zapotřebí řada ekonomických stimulů počínaje dotačními tituly, na které rozhodně nestačí prostředky z fondů EU. Výrazný musí být i další růst investic soukromého sektoru, podnícený např. rychlejšími odpisy šetrných technologií, což ovšem také představuje výpadek daňových příjmů. A právě finanční zdroje program zelených jako by opomenul.
I přes řadu nástrojů na podporu obnovitelných zdrojů energie není reálné snížit podíl jaderné energie.
Podniky platí převážnou část povinných příspěvků na sociální a zdravotní pojištění, které chce Strana zelených při zavedení ekologické daňové reformy snížit. Náklady této reformy chce tak kompenzovat především podnikům a nikoli jednotlivcům, které by ekologická daňová reforma finančně postihla v cenách energie a výrobků.

Foto popis|

O autorovi| Tomáš Novotný (Autor je náměstek ministra životního prostředí za ČSSD)

Bursík chce prodat ČEZ do čtyř let
Právo 
18.4.2006 | rubrika: Trhy & ekonomika | strana: 15 | autor: (pro)

Premiér Jiří Paroubek je proti

Privatizaci elektrárenské společnosti ČEZ by podle předsedy Strany Zelených Martina Bursíka bylo možné stihnout do čtyř let. Bursík to včera řekl v pořadu Otázky Václava Moravce.
Hlavní politické strany mají na privatizaci ČEZ rozdílné názory. ODS, Strana zelených a KDU-ČSL privatizaci polostátního podniku podporují, ČSSD a KSČM jsou naopak pro zachování státního podílu v ČEZ ve výši 67 procent.
Zelení chtějí ČEZ zprivatizovat v několika krocích. "Dá se to zvládnout během jednoho volebního období," řekl Bursík s tím, že debata by měla začít hned po volbách.
"Budeme se muset dohadovat o tom, na kolik by tu hodnotu ocenil akciový trh," dodal.
Stát se podle Bursíka dostává do schizofrenní pozice. Na jednu stranu chce dividendy a výnosy, na druhé straně má obhajovat zájmy občanů. Privatizací ČEZ by se podle Bursíka vytvořila konkurence, která na trhu s elektřinou chybí.
Premiér Jiří Paroubek o tom ale není přesvědčen. "Nemyslím si, že privatizace nutně povede k tomu, že se tady vytvoří konkurenční prostředí. Ti, co jej budou privatizovat, se nebudou ohlížet na zájmy lidí, ale na své," řekl v diskusi Paroubek.
Podle premiéra lze podle aktuální ceny akcií ČEZ spočítat, že stát by za svůj dvoutřetinový podíl mohl získat stamiliardy korun. Stát by se ale neměl zbavovat podílu v elektrárenském podniku i s ohledem na jeho prudkou expanzi do okolních zemí. Minulý týden například Bulharsko podepsalo návrh smlouvy o prodeji tepelné elektrárny ve Varně firmě ČEZ za 346 miliónů eur (téměř deset miliard Kč).
Premiér míní, že zahraniční akvizice jsou příležitostí nejen pro ČEZ, ale také pro český stát, který z toho může mít "docela slušné peníze" ve formě dividend, a české firmy.
"Jak znám potřeby balkánských zemí, bude potřeba rekonstruovat elektrárny, dodávat technologie, elektroměry a tak dále. Když se to prodá Francouzům nebo Němcům, tak to budou dodávat ne české firmy, ale francouzské nebo německé," řekl Paroubek.

Osmnáct stran a hnutí prošlo do volebního boje
Právo 
18.4.2006 | rubrika: Karlovarský kraj | strana: 17 | autor: (vor)

KARLOVY VARY - Osmnáct politických stran, hnutí a uskupení, jež se v Karlovarském kraji přihlásily v řádném termínu do červnových parlamentních voleb, prošlo konečnou kontrolou správnosti přihlášek na krajském úřadu a bylo v pátek zaregistrováno.
"Některé strany měly ale ve svých kandidátkách drobné chyby. Třeba špatnou interpunkci ve jménu kandidáta, ve třech případech špatně uvedly místo trvalého pobytu kandidáta, ve dvou případech neuvedly povolání kandidáta, ve dvou případech bylo chybné rodné číslo," uvedla mluvčí krajského úřadu Andrea Bocková s tím, že jedna strana neuvedla osobu oprávněnou jednat za politickou stranu či hnutí. Polovina stran nenaplnila celou čtrnáctičlennou kandidátku. Jedná se o Korunu českou (jen 4 kandidáti), Právo a spravedlnost (7), Nezávislé (3), Pravý blok (13), Balbínovu poetickou stranu (3), Národní stranu (10), Stranu rovnosti šancí (10), 4 Vize (2), Koalici pro ČR (7). Dále v kraji kandidují KSČM, ČSSD, ODS, KDU-ČSL, SNK-ED, Strana zelených, USDEU, Strana zdravého rozumu a Nezávislí demokraté.

Regionální mutace| Právo - Karlovarský kraj

Do voleb jde v kraji dvacet stran
Právo 
18.4.2006 | rubrika: Zlínský kraj | strana: 17 | autor: Jiří Růžička

Žádnou z přihlášek nemuseli odmítnout

Žádný z 20 politických subjektů, které na Krajském úřadě ve Zlíně podaly přihlášku k registraci kandidátních listin do voleb do Poslanecké sněmovny, nemusel úřad odmítnout a ty se tak utkají v červnových volbách.
Právu to potvrdila Pavlína Nováková z odboru kanceláře hejtmana Zlínského kraje. Zhruba u poloviny kandidátů zjistili úředníci v přihláškách formální chyby, které však strany stihly v termínu opravit. Kandidáti například neuvedli celé oficiální znění adresy trvalého bydliště, objevily se i chyby v rodných číslech. Jeden kandidát se objevil ve Zlínském i Pardubickém kraji, ale na Pardubicku byl nakonec vyškrtnut.
V kraji kandiduje celkem 335 lidí. Úplné kandidátky předložila ČSSD, KDU-ČSL, KSČM, Koruna Česká, Moravané, Nezávislí, Nezávislí demokraté, ODS, Právo a Spravedlnost, US-DEU, SNK Evropští demokraté, Strana zdravého rozumu a Strana zelených. Pravý Blok obsadil 18 míst na kandidátce, Koalice pro Českou republiku 12 míst, Národní strana devět míst.
Strana Rovnost Šancí má pět kandidátů. Dva subjekty, Česká pravice a 4 VIZE, mají po dvou kandidátech. Nejkratší kandidátku sestavila Balbínova poetická strana, která do volebních bojů vyslala jen jednoho člověka.
V posledních volbách do sněmovny kandidovalo ve Zlínském kraji 23 politických subjektů. Tehdy v kraji vyhrála ČSSD, která získala 29,1 procenta hlasů a čtyři mandáty. ODS měla 21,5 procenta hlasů a tři mandáty, Koalice získala 19,5 procenta hlasů a tři křesla ve sněmovně. KSČM dalo hlas 16,6 procenta voličů, získala dva mandáty. Strana zelených dostala před čtyřmi lety v kraji 2,4 procenta hlasů. K volbám do sněmovny v roce 2002 přišlo v kraji 60 procent oprávněných voličů.

Regionální mutace| Právo - Zlínský kraj

Kandidátní listiny byly zaregistrovány
Právo 
18.4.2006 | rubrika: Liberecký kraj | strana: 17 | autor: Barbora Silná

Potvrzeno:v Libereckém kraji se včervnových parlamentních volbách utká ohlasy voličů osmnáct subjektů

Osmnáct politických subjektů se v červnových parlamentních volbách utká o hlasy voličů v Libereckém kraji.
Krajský úřad Libereckého kraje zaregistroval všechny podané kandidátky. Právu to řekla vedoucí oddělení přestupků a voleb Krajského úřadu Libereckého kraje Pavlína Kroupová.
Jak uvedla, jedinou změnou, na niž si musí dát voliči pozor, je kandidátní listina číslo 6 Politické strany Nezávislí demokraté (předseda V. Železný). "U této kandidátky po její registraci odstoupila kandidátka číslo 6 Jitka Balounová, v důsledku čehož bude její jméno uvedeno na volebním lístku. Ve volebních místnostech ale budou voliči informováni o tom, že pokud dají této kandidátce své preferenční hlasy, potom propadnou, protože odstoupila," upozornila Kroupová.
O přízeň voličů se bude v kraji ucházet celkem 230 kandidátů na deseti kompletních 17členných kandidátkách, jedné 16členné kandidátce, 8členné, 7členné, 5a 2členné kandidátce a dvou tříčlenných kandidátkách. Ty si podalo 15 politických stran, dvě hnutí a jedna koalice.
Krajský úřad zaregistroval tyto politické subjekty - jsou to 4 VIZE, Balbínova poetická strana, ČSSD, KSČM, Koruna Česká (monarchistická strana Čech, Moravy a Slezska), KDU-ČSL, Národní strana, Politická strana Nezávislí demokraté (předseda V. Želený), ODS, Pravý blok, Politické hnutí Nezávislí, Právo a Spravedlnost - ANO tradiční rodině, NE korupci a kriminalitě, SNK Evropští demokraté, Strana Rovnost Šancí, Strana zdravého rozumu, Strana zelených a US-DEU, Koalice pro Českou republiku.

Také jedna perlička

Podle Pavlíny Kroupové je v Libereckém kraji dokonce jedna perlička. Zmocněnec Koalice pro Českou republiku podal kandidátku, v níž byl název strany vypsán u všech slov velkými písmeny. "Konzultovala jsem to s ministerstvem vnitra, protože v jiných krajích je název s malými písmeny, takže možná budeme jediným krajem, kde bude název subjektu s velkými písmeny," uvedla Kroupová.
Jména lídrů jednotlivých kandidátek nesmí krajský úřad zveřejnit, učinit tak mohou pouze volební zmocněnci nebo sami kandidáti. U politických stran, u nichž se předpokládá, že ve Sněmovně po volbách zasednou, jsou lídři už známi. Sociální demokraty tak povede poslanec Cyril Zapletal, ODS poslanec Tomáš Hasil, KSČM poslanec Josef Vondruška, KDU-ČSL prezident Hospodářské komory ČR Jaromír Drábek a Stranu zelených starosta Jindřichovic pod Smrkem Petr Pávek.

Regionální mutace| Právo - Liberecký kraj

Klíč| krajské volby; Drábek Jaromír; KDU

Do voleb jde na Olomoucku dvacet stran a hnutí
Právo 
18.4.2006 | rubrika: Olomoucký kraj | strana: 17 | autor: (mhr)

OLOMOUC - O přízeň voličů se bude v červnových volbách do Sněmovny ucházet v Olomouckém kraji dvacet politických subjektů. Všechny, které podaly kandidátní listinu, získaly registraci.
"Na některých kandidátních listinách sice byly nějaké chyby, ale po upozornění byly včas opraveny," řekla Právu v pátek Lubica Koláčková ze správního oddělení olomouckého krajského úřadu. Čas od podání kandidátní listiny podle ní někteří zástupci politických subjektů využili také k doplnění kandidátů.
Do sněmovních voleb půjdou v kraji ČSSD, ODS, KSČM, KDU-ČSL, Strana zelených, Balbínova poetická strana, Pravý blok, Nezávislí demokraté (předseda V. Železný), Strana zdravého rozumu, Koalice pro Českou republiku, Národní strana, Unie svobody-Demokratická unie, Právo a Spravedlnost-ANO tradiční rodině, NE korupci a kriminalitě, SNK Evropští demokraté, Moravané, Česká pravice, Nezávislí, Koruna Česká, 4 Vize a Strana Rovnost šancí.
Před čtyřmi roky se o místa ve Sněmovně v kraji ucházelo 20 politických stran, dvě hnutí a jedna volební koalice. Zvítězila ČSSD před KSČM, ODS a Koalicí.

Regionální mutace| Právo - Olomoucký kraj

Zaregistrovali všechny strany
Právo 
18.4.2006 | rubrika: Jižní Čechy | strana: 17 | autor: (orh)

ČESKÉ BUDĚJOVICE - Krajský úřad zaregistroval v pátek všech devatenáct kandidátních listin politických stran a hnutí pro červnové volby do Sněmovny. Právu to potvrdil vedoucí odboru legislativy a vnitřních věcí Petr Holátko. "Kandidátní listiny všech devatenácti stran a hnutí splňovaly veškeré náležitosti," uvedl Holátko.
ODS má na prvním místě krajské kandidátky Toma Zajíčka, ČSSD Vítězslava Jandáka, KSČM Vojtěcha Filipa, Strana Zelených Danu Kuchtovou a KDU-ČSL Miroslava Kalouska.

Regionální mutace| Právo - Jižní Čechy

Klíč| krajské volby; Kalousek Miroslav; KDU

Paroubek bude mít premiéru s Bursíkem
Právo 
15.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 3 | autor: Petr Janiš

Soc. dem. představí ekologický manifest

Premiér a volební lídr ČSSD Jiří Paroubek narazí o velikonočním pondělí v Otázkách Václava Moravce ČT na soupeře, s nímž se ještě v televizním duelu nestřetl. Je jím šéf Strany zelených a její volební lídr Martin Bursík.
"Bude to má premiéra s panem premiérem," potvrdil Právu Bursík, který se se soupeřem zná už z pražského zastupitelstva. Na Paroubka se pečlivě připraví s pomocí odborníků, jak to prý dělá před každou debatou.
Premiér se před pořadem zúčastní v Jílovém u Prahy bohoslužby církve čs. husitské, jejímž je členem. Bursík se hlásí ke katolicismu, ale na Velikonoce se do kostela nechystá, pravidelně chodí prý o Vánocích. "Nejsem ortodoxní. Takže se spíš pojedu projet někam na kole," podotkl.
Střet obou politiků lze čekat nad ekologickou daňovou reformou. Bursík hájí nápad zelených snížit povinný odvod zdravotního a sociálního pojištění jako kompenzaci za ekologické daně. "Dává to dvojí zisk: chráníme životní prostředí, a zároveň zajišťujeme větší zisk pro zaměstnance i zaměstnavatele," dodal Bursík.

ČSSD pro podporu obnovitelných zdrojů

ČSSD hned v úterý hodlá v Teplicích představit svůj ekologický manifest. Paroubek již o něm řekl, že je lepší než celý volební program zelených. Lze očekávat, že premiér bude z manifestu už v duelu s Bursíkem citovat.
Náměstek ministra životního prostředí Tomáš Novotný, jeden z dvacítky autorů, Právu řekl, že se ČSSD nechystá zatížit peněženky lidí novými daněmi: "Občané kvůli ekologické daňové reformě nesmějí dát ani korunu navíc."
Pro nízkopříjmové skupiny obyvatelstva by po zavedení reformy přicházely v úvahu kompenzace formou sociálních dávek, pro lidi s vyššími příjmy sleva na dani. "V žádném případě nechceme, aby kompenzace šly ve prospěch podniků," přiblížil Novotný.
Dodal, že ČSSD nechystá žádné snižování povinného pojištění, na které přispívá zaměstnavatel.
Ekologické daně by nejčastěji u nešetrných výrobků spočívaly na různých sazbách DPH, např. zemní plyn by měl patřit do nižší sazby. ČSSD by podporovala obnovitelné zdroje energie, a to také díky financím z fondům EU, které by podle Novotného mohly ročně ČR poskytnout 4 miliardy korun ročně.

Zákaz uhlí nechce

ČSSD by např. nezakazovala vytápění uhlím v rodinných domech, snažila by se však omezit jeho podíl. O dotace by mohly žádat ministerstvo životního prostředí fyzické i právnické osoby. "Chceme jít hlavně cestou úspor," uvedl Novotný. Významné prostředky - ročně 6 až 7 miliard korun - by podle Novotného plynuly do ochrany ovzduší. ČR může přitom získat až 50 miliard korun z prodeje převisu v produkci skleníkových plynů, pohybuje se asi 17 procent pod limitem stanoveným Kjótským protokolem. Prostředky by nejsilnější vládní strana investovala do ochrany životního prostředí.

Vajíčko oranžové a zelené
Právo 
15.4.2006 | rubrika: Publicistika | strana: 14 | autor: Jiří Hanák

Sloupek

Na poledne Velikonočního pondělí uchystala nám veřejnoprávní televize pomlázku. V pořadu Václava Moravce budou z nás, voličů, koledníci Jiří Paroubek a Martin Bursík mámit oranžové nebo zelené vajíčko. Koleda to může být opravdu zajímavá, protože na obrazovce se poprvé utkají dva nejvýraznější diskutéři ze všech, kteří se dosud jako apoštolové v televizi střídali. Půjde o moc, protože může jít právě o tu moc.
Situace pro Jiřího Paroubka nemálo choulostivá. Nejen proto, že polohu radlice svého buldozeru bude muset hlídat, hrubá práce by na Bursíka sotva platila. Lídr ČSSD ovšem už prokázal, že dovede měnit rychlosti podle potřeby. Je-li třeba, dokáže i do své jinak břeskné volební trumpety dout jemně. V diskusi se šéfem zelených bude však muset kreslit kulatý čtverec či čtvercový kruh: Poničit trochu volební preference zelených, které rostou i na úkor ČSSD, a současně se jim vlichotit jako možný vládní partner. Jak na to? Třeba takto: I my v ČSSD jsme přirozeně zelení, jen ne tak brčálově jako vy. Avšak denní politika by nás barevně mohla srovnat.
Martin Bursík bude v postavení neskonale výhodnějším. Jako šéf Strany zelených získal už image cizince, který vstoupil do českého politického saloonu, v němž všichni přítomní zvědavostí ani nedýchají. Odkud přichází a kam jde? Co udělá? A s kým po volbách co udělá? Zelený ženich, pro jehož přízeň by modrá i oranžová nevěsta z okna skočily. Neboť jak to vypadá dnes, právě on disponuje rozhodujícím vládním věnem. Jeho politický instinkt či rádcové mu radí: Neříkat dopředu, s kým ano a s kým ne, protože na jeho slovo stejně nakonec dojde.
Napětí obou mužů, jak Jiřího Paroubka, tak Martina Bursíka, prozrazuje v televizních diskusích charakteristický tik. Když Jiří Paroubek zařazuje rychlost rozšafnosti, každou odpověď začíná frází "tak podívejte, pane redaktore", případně pane předsedo, řidčeji kolego. Martin Bursík zase občas připomíná sprintera před startem. Jako by se až chvěl kontrolovanou a potlačovanou agresivitou. Zejména v takových okamžicích jsou jeho repliky, pronášené skoro znuděným hlasem, pro protivníka nejnebezpečnější. Kdo se dá jeho jakoby lenivým klidem oklamat, prohraje.
Jiří Paroubek bude v diskusi se zelenými hendikepovaný vinou vlastní i vinou dřívějšího vedení ČSSD. On i ono vedení naprosto ignorovali možnost zeleného přílivu, i když se dal tušit, protože doba jím byla těhotná. Málokdo v Lidovém domě zaregistroval, že i v době, kdy zelení byli jen rozhádaným spolkem, jejich preference komíhaly kolem tří a půl procenta. Zeleného Bycha, kterého začíná ČSSD nyní honit, bude obtížné lapit. Pondělní koleda na tom sotva co změní.

Foto popis|

Nejsme tu proto, abychom podporovali ČSSD nebo ODS, říká Miroslav Kalousek
Právo 
15.4.2006 | rubrika: Rozhovor | strana: 16 | autor: Alexandr Kramer

* Pane předsedo, dneska ten náš rozhovor asi nebude moc veselý, že?

Proč si to myslíte?

* Protože jsem před chvílí četl výsledky posledního průzkumu voličských preferencí, podle kterých byste se vůbec nedostali do Sněmovny.

Pane Kramere, výsledky toho průzkumu, který udělala agentura SC&C na objednávku Mladé fronty Dnes, jsou tak totálně nevěrohodné, že se jim mohu jenom smát. Například v Moravskoslezském nebo Jihočeském kraji nám dávají jenom jedno nebo dvě procenta, což je absurdní. Jestli člověk, který tenhle průzkum vyrobil, věří své práci, ať se se mnou sejde, já jsem ochoten vsadit se s ním o svůj měsíční plat, že se spletl nikoli v procentech, ale v násobcích! Že prostě té Mladé frontě Dnes odevzdal naprostý nesmysl.

* Jenže ani průzkumy jiných agentur pro vás nejsou moc příznivé. A vy jste svým spolustraníkům slíbil, že dovedete KDU-ČSL k historicky nejlepšímu, dvojcifernému volebnímu výsledku. Není pravděpodobnější, že bude naopak nejhorší?

Pane Kramere, naše preference se dlouhodobě pohybují mezi šesti až deseti procenty a já nepochybuji, že ve volbách těch deset procent získáme. Nepochybuji o tom z prostého důvodu: existuje zákon o zachování energie a my jsme v českých obcích udělali obrovský kus práce, který určitě bude oceněn.

* Nespoléháte se spíš na to, že vás zachrání vaše tvrdé voličské jádro - jihomoravské babičky, které vás budou volit vždycky, protože jste pro ně stranou pánaboha?

Spoléháme se na všechny pracovité a přemýšlivé lidi, pro které je náš program realistickou politickou nabídkou.

* Připustíte, že změna politického stylu KDU-ČSL, o kterou jste se zasloužil, jí v očích veřejnosti neprospěla? A že ani svržením Stanislava Grosse jste si moc nepomohl, protože jeho nástupce zatlačil vaši stranu i vás osobně do bezvýznamnosti?

K první otázce: KDU-ČSL poté, co jsem byl zvolen jejím předsedou, posílila v krajských zastupitelstvech, dosáhla téměř desetiprocentního výsledku ve volbách do Evropského parlamentu a já opakuji, že jsem přesvědčen, že dosáhne velmi dobrého výsledku i ve volbách do Poslanecké sněmovny. Ke druhé otázce: Pan Paroubek nás nikam nezatlačil, zatlačit někoho můžete jen na společném hřišti. Pan Paroubek z koaličního hřiště odešel a začal hrát s komunisty.

* Neskličuje vás bilance politických "úspěchů" vaší strany v poslední době? Třeba to, že jste utrpěli definitivní porážku ve svém dlouholetém boji proti registrovanému partnerství homosexuálů?

Co se týče registrovaného partnerství, možná jste zaznamenal můj výrok, že "svět se kvůli tomu nezboří, jen bude o něco bláznivější". Za porážku bych pokládal, kdybychom v této věci změnili postoj. To jsme neudělali, jako jediná politická strana jsme si stáli stoprocentně za svým názorem a ten názor jsme prezentovali velmi slušně. Pokud jde o některá další hlasování ve Sněmovně, která jsme prohráli: to, že sociální demokraté a komunisté mají dohromady 111 hlasů, je skutečností už od roku 2002; není naší vinou, že v závěru tohoto období se ČSSD rozhodla s komunisty úzce spolupracovat. Ale samozřejmě se na tom nemůžeme podílet.

* Několikrát jste dokonce prohlásil, že hlavní úloha, kterou teď vaše strana plní ve vládě, je překážet spolupráci ČSSD a KSČM. Jak to děláte?

Pane Kramere, jistě víte, že vaši kolegové, novináři, mi neustále kladou otázku, proč neodejdeme z vlády, když sociální demokraté v Poslanecké sněmovně uzavřeli faktickou koalici s KSČM. A na to já opakovaně odpovídám, že nevidíme žádný důvod, abychom i v exekutivě uvolnili prostor komunistickým talentům. Pevně doufám, že ve volbách tomu zabrání voliči, před volbami tomu bráníme my.

* Aha, chápu. Bráníte tomu prostě tím, že tam sedíte.

My tam nesedíme jen tak. Vláda kromě toho, že navrhuje zákony, spravuje zemi. Na té správě se podílíme a neseme za to odpovědnost vůči voličům.

* A co myslíte, jak ti voliči ocení práci vašich ministrů, když se jim při vyslovení jména Libor Ambrozek před očima vybaví hlavně haldy odpadků, při vyslovení jména Milan Šimonovský silnice plné děr, proudy kamiónů a šílený dopravní zákon a při vyslovení jména Cyril Svoboda si nejspíš nevybaví nic?

Nejsou jenom škodolibí a negativní voliči jako vy, pane Kramere - jsou také přemýšliví a objektivní voliči, kterým se při vyslovení jména Libor Ambrozek určitě vybaví zlepšení kvality života na venkově a programy jeho rozvoje, péče o krajinu, nové čistírny odpadních vod, infrastruktura, kanalizace, vodovody. Při vyslovení jména Milan Šimonovský se jim vybaví rekordní počet kilometrů dálnic a silnic, které byly vybudovány za jeho ministrování. A při vyslovení jména Cyril Svoboda se jim vybaví velmi odpovědná zahraniční politika země, která je součástí Evropské unie a plní své spojenecké závazky. Já tvrdím, že práce našich ministrů je dokladem realistické a odpovědné politiky křesťanských demokratů.

* Pořád zdůrazňujete, že jste stranou pro přemýšlivé voliče, také jste řekl, že se spoléháte na "intelektuální potenci české veřejnosti". Proto jste do čela jedné ze svých krajských kandidátek postavili fotbalového trenéra Františka Straku?

Ano, my spoléháme na přemýšlivé voliče - proto za nimi na rozdíl od svých politických konkurentů nepřicházíme s nesplnitelnými sliby, ale s realistickým programem. Františka Straku jsme postavili do čela své karlovarské kandidátky, protože tam zvítězil v primárních volbách, ta krajská organizace si ho svobodně a demokraticky zvolila. Ani pan Straka, ani já netvrdíme, že pan Straka je odborníkem na veřejnou správu; je to významný odborník v oblasti tělovýchovy a sportu, a tělovýchova a sport pro všechny je pro nás významnou prioritou.

* Nejste přesto rád, že pan Straka poté, co svou intelektuální potencí pobavil televizní diváky, z té kandidátky pod průhlednou záminkou odešel?

Samozřejmě nejsem rád - a proti tomu despektu vůči intelektuálním schopnostem pana Straky, který zaznívá z vašich otázek, se ohrazuji; já ho osobně znám a vím, že to je mimořádně inteligentní osobnost. Poprvé v životě se zúčastnil televizní diskusi tohoto typu a odvedl výkon, za který jsem se nestyděl, viděl jsem tam mnohem horší výkony. Viděl jsem tam kandidáty, kteří na rozdíl od pana Straky za sebou mají politické zkušenosti, a přesto působili vysloveně směšně.

* Pojďme dál: jaký je to pocit, pane předsedo, dívat se najednou v průzkumech preferencí na záda politické straně, která ještě do nedávna "běžela" daleko za vámi?

Moje pocity se nijak nezměnily a už dávno jsem přestal komentovat průzkumy preferencí, komentuji pouze volební výsledky.

* Nemnuli jste si před nástupem zelených ruce, že když Unie svobody vypadla ze hry, máte prakticky monopol na středové voliče?

Kdybych bral průzkumy veřejného mínění vážně, jako že je vážně neberu, tak před nástupem Strany zelených to podle těch průzkumů vypadalo na společnou vládu sociálních demokratů a komunistů, ať už v jakémkoli aranžmá. Nad tím jsme si věru ruce nemnuli. Pokud jde o středové voliče, nemyslím si, že by na ně někdo mohl mít monopol. Už proto ne, že někteří středoví voliči tíhnou spíše ke konzervativní politice a jiní jsou zase velmi liberální. Z tohoto hlediska si se Stranou zelených nekonkurujeme.

* Pokud se do Sněmovny dostane KDU-ČSL i Strana zelených, pravděpodobně vám i jim připadne role příslovečného jazýčku na vahách. Je tu ale problém: na vahách, i těch politických, může být jenom jeden jazýček...

My jsme se nikdy necítili být jazýčkem na vahách, děláme prostě svoji politiku. A když nepočítám pseudokoalici, která se jmenovala opoziční smlouva, tak tady přece vždycky byly koalice složené ze tří stran. Takže s tímto typem koaliční spolupráce máme zkušenosti.

* Mě zajímá, co bude, jestli KDU-ČSL a zelení budou mít na vybranou mezi vládnutím s ODS a vládnutím se sociální demokracií. A ptám se, zda se v tom případě dokážete se zelenými dohodnout na společném postupu.

A já, pane Kramere, po tisící odmítám představu, že křesťanští demokraté jsou v politice proto, aby podpořili buď ČSSD, nebo ODS. Síly v politice se skládají podobně jako ve fyzice. My sílu, kterou nám dají voliči, samozřejmě použijeme tak, aby co nejvíce ovlivnila výsledný vektor vládní politiky.

* Když pořád říkáte, že vám jde o programovou shodu, myslíte, že se zelenými ji najdete?

Hledat dohody je povinnost a profese politiků, já se toho nebojím. Myslím, že v programových dokumentech křesťanských demokratů a Strany zelených je celá řada slučitelných bodů.

* Patří k nim zákaz topení uhlím od roku 2010?

To určitě ne, protože tato idea, jakkoli je sympatická z hlediska ochrany životního prostředí, není přijatelná z hlediska sociálního. Lidé, kteří topí uhlím, jím topí prostě proto, že nemají na topení elektřinou nebo plynem. Ten zákaz by je postavil do neřešitelné situace.

* A co říkáte ekologické daňové reformě v pojetí Strany zelených? Šla by dohromady s vaším programem Zelená venkovu?

Nešla, protože by to byl nepřijatelný šok jak pro spotřebitelské ceny, tak pro podnikatelské vstupy. Čili by to mělo dramatický sociální dopad na lidi i na konkurenceschopnost podniků, a s tím nemůžeme souhlasit. S tezí, že daňová politika má mít ekologický rozměr, nicméně souhlasíme. Náš program předpokládá, že ekologická daňová reforma musí jít postupnými kroky po dohodě s podnikatelskými i odborovými svazy.

* Je tedy vůbec představitelné, že byste se vy a zelení dohodli, když odmítáte jejich priority?

Já jsem přesvědčen, že Strana zelených v konfrontaci s realitou - politickou, ekonomickou i sociální - od některých svých šokových receptů ustoupí, nebo je přinejmenším modifikuje. Problém je ovšem i v tom, že zelení mají ve své straně dost nevydiskutovaných otázek, například v oblasti zahraniční politiky, posilování transatlantických vazeb, boje s terorismem... Když se podívám na politickou minulost jejich vrcholných představitelů, nezdá se mi, že se o těch věcech domluví snadno. Myslím, že Martin Bursík to bude mít velmi těžké.

* Nebudete to mít oba velmi těžké při vyjednávání o vládním programu? Když ten hlavní partner bude mít vždycky možnost poslat vás k šípku a jít raději do velké koalice?

O síle naší pozice rozhodnou voliči. Takže já doufám, že bude silná dost. To za prvé. Za druhé, my jsme připraveni hledat dohodu, do které se promítne program křesťanských demokratů. Pokud se takovou dohodu najít nepodaří, půjdeme do opozice. To není nic, čeho bychom se děsili. Určitě nebudeme ve vládě jenom proto, abychom tam uskutečňovali program někoho jiného.

* Nebylo by už na čase říct, se kterou z těch dvou velkých stran chcete jít do vlády, pokud budete mít na výběr? Vždyť tak jako tak nikdo nepochybuje, že to je ODS.

Ne, není to na čase, protože to tak v této chvíli není. Křesťanští demokraté říkají: nebudeme v žádné vládě, která by se opírala byť o jeden jediný komunistický hlas, a žádnou takovou vládu nepodpoříme. Ostatní je věc jednání. Podívejte se, věci mají své logické pořadí. Vy přece taky musíte napřed tenhle rozhovor natočit a teprve pak ho můžete zpracovat, nemůžete to udělat opačně. Nejprve musí proběhnout volby a teprve po nich můžeme vést diskusi o tom, co a jak. A až z toho vyplyne s kým.

* Ale neříkáte už teď s kým ne? Když jste prohlásil, že "je důležité, aby každý, kdo zvolí ČSSD, to dělal s vědomím, že pouští komunisty k výkonné moci", nedal jste tím jasně najevo, že si nepřejete volební úspěch ČSSD? A že s ní už dál vládnout nechcete?

Ne, tím jsem dal jasně najevo jenom to, že si nepřeji v téhle zemi aranžmá, pro které se sociální demokracie rozhodla.

* A co tohle: "Současná sociální demokracie je bohužel stranou spíše totalitářského než demokratického typu." Ani tenhle váš výrok nemám chápat jako signál, že s ČSSD jako s koaličním partnerem už nepočítáte?

Ne. To byl výrok, jímž jsem komentoval nátlak, který byl činěn na poslance sociální demokracie před hlasováním o zákonu o registrovaném partnerství. Myslím si, že demokratická strana by neměla svým poslancům diktovat, jak mají hlasovat v etických otázkách, to je podle mne skutečně totalitářské chování.

* Nezdá se vám, že tak silné tvrzení byste měl doložit více důkazy? A že pokud toho nejste schopen, tak byste se za ně měl sociálním demokratům omluvit?

Já jsem, pane Kramere, z jejich strany žádnou dotčenou reakci nezaznamenal.

* Nejspíš proto, že to vyšlo jen v regionálních novinách. Myslím, že kdybyste to řekl z televizní obrazovky, byl by kolem toho poprask.

Opakuji, že ten výrok se vztahoval k určité situaci.

* Nebyl tedy míněn jako obecné hodnocení sociální demokracie?

Byl míněn jako hodnocení chování sociální demokracie v tomto konkrétním případu.

* Průzkumy preferencí teď sice nenasvědčují tomu, že ČSSD a KSČM získají dohromady ve volbách většinu, ale co když se to přece jen stane? Bude to pro vás důvod, abyste se opět snažili o koalici se sociálními demokraty?

Myslím si, že pokud by taková situace nastala - a já doufám, že nenastane! - pak je to budoucí aranžmá zřejmé. Sociální demokracie dala jasně najevo, že by v tom případě vytvořila jednobarevnou vládu opírající se o podporu komunistů.

* Já si pamatuju, že Jiří Paroubek naopak řekl, že i v této situaci byste pro něj coby potenciální spojenci byli na forhontě vy, případně nějaká další středová strana. A pro vás by to byla nejen jediná šance, jak být ve vládě, ale i jediná možnost, jak zabránit vzniku vlády podporované komunisty.

Ten první důvod by za daných okolností pro nás určitě nebyl dostatečný. Ten druhý důvod by mohl být motivem našeho poctivého pokusu o dohodu s ČSSD, ale míra naší vstřícnosti při takovém jednání by samozřejmě byla limitována zkušeností, kterou jsme udělali. Tím, že někdo uzavřel dohodu na jednom hřišti a potom odešel na druhé hřiště. Určitě by to byla velice obtížná diskuse, a pokud by jejím výsledkem měla být dohoda, pak by ta dohoda musela být provázena stoprocentní garancí, že se sociální demokracie zříká spolupráce s komunisty.

* Pojďme k poslednímu tématu. Vy jste se, pane předsedo, už mnohokrát opovržlivě vyjádřil k antikalouskovské kampani, kterou vede Balbínova politická strana. Mě by ale zajímalo, zda si vy a vaši spolustraníci uvědomujete, že v důsledku této kampaně budou volební výsledky KDU-ČSL patrně ve zvýšené míře záviset na postojích voličů vůči vaší osobě?

Správností téhle analýzy si nejsem jistý, ale nemohu to vyloučit. Trvám však na tom, že za tou kampaní není nějaká parta balbínovců, ale neznámý útočník, který ty utrhačné billboardy platí.

* Uvažoval jste o tom, proč jste se právě vy stal terčem těch billboardů?

To netuším a nemyslím si, že má smysl, abych o tom veřejně spekuloval. Pokud se někdy podaří zjistit, kdo je tím útočníkem, pak bude možné spekulovat i o tom motivu. Někdo se mě musí hodně bát, když do toho dává tolik peněz.

* Vy jste se nepokoušel zjistit, kdo za tím je?

Samozřejmě bych to rád věděl, ale stejně jako nemám na to, abych si kupoval předvolební průzkumy, nemám ani na to, abych platil soukromou detektivní agenturu, která by mi to vypátrala.

* Máte aspoň na někoho podezření?

Já o tom vůbec nechci spekulovat. Ale opravdu bych rád věděl, kdo to je. Komu vadím natolik, že je ochoten investovat do toho milióny.

* Nevrtá vám hlavou, proč ten neznámý zvolil právě tenhle směr útoku - proč zpochybňuje vaši čestnost?

Ne, to mi hlavou nevrtá, protože antikampaně tohoto typu se vždycky opírají o pomluvy a o zpochybňování mravní integrity toho, kdo je jejich terčem. Tohle je prostě klasická, špinavá, dehonestující antikampaň... a navíc zbabělá, protože ti, kteří ji vedou, se pod ni nechtějí podepsat.

* Nemůže to souviset s faktem, že v žebříčcích politiků, jimž lidé nedůvěřují, býváte tradičně na jednom z posledních míst? Určitě víte, že hodně lidí vás považuje za politického šíbra, pokrytce, klientelistu. Proč myslíte, že tuhle pověst máte právě vy, a ne třeba jiní čelní lidovečtí politici?

Za prvé, žebříčky popularity beru s velkou rezervou - když si vzpomenu, kdo všechno byl populární a kam se ta popularita poděla... Za druhé, zřejmě patřím k tomu typu politiků, kteří málokoho ponechávají lhostejným. V určité části politického spektra mám poměrně významnou podporu, na druhé straně některé voliče - převážně levicové, a mezi nimi zejména ty komunistické - velice dráždím. Ale to nepovažuji za něco, za co bych se měl stydět. A pokud jde o ten klientelismus... Pane Kramere, já přece nemohu za to, že mi někdo před deseti lety, když jsem nebyl politik, ale státní úředník, vylil na hlavu kýbl špíny! A že čas od času někdo, komu se to hodí, na mě ten kýbl zase vytáhne, přestože se tisíckrát prokázalo, že v něm byly jenom pomluvy.

***

Pan Paroubek nás nikam nezatlačil, zatlačit někoho můžete jen na společném hřišti. Pan Paroubek z koaličního hřiště odešel a začal hrát s komunisty.

Foto autor| Foto PRÁVO - Václav Jirsa

Politici se neshodují na privatizaci ČEZ
Právo 
15.4.2006 | rubrika: Trhy & ekonomika | strana: 17 | autor: Martin Procházka

Soc. dem. chce podíl státu ve společnosti zachovat

Hlavní politické strany nejsou jednotné v názoru na privatizaci elektrárenské společnosti ČEZ. Zatímco ODS, Strana zelených a KDU-ČSL privatizaci polostátního podniku ČEZ podporují, ČSSD a KSČM jsou naopak pro zachování státního podílu v ČEZ.
Podle odborníků však není pádný důvod pro odkládání privatizace společnosti ČEZ, jejíž výnos by mohl být použit například na důchodovou reformu.
ČSSD zachování majoritního podílu státu v ČEZ zdůvodňuje snahou prosazovat prostřednictvím elektrárenské společnosti energetickou politiku vlády. Podobný pohled má na privatizaci ČEZ také KSČM. Naopak ODS, KDU-ČSL a Strana zelených chtějí ČEZ privatizovat. Například ODS navrhuje mnohamiliardový výnos z postupného prodeje státního podílu v ČEZ na burze použít na důchodovou reformu.
Podle Petra Nováka ze společnosti Atlantik Finanční trhy argument ČSSD a KSČM o nutnosti zachovat státní podíl v ČEZ kvůli kontrole cen elektrické energie neobstojí, a proto není důvod privatizaci ČEZ zbytečně oddalovat. "Stát již nyní ceny elektrické energie navzdory majoritnímu podílu v ČEZ nekontroluje, protože trh je liberalizovaný. Kvůli poklesu energetických kapacit ceny elektrické energie porostou i v následujících letech bez ohledu na vliv státu, který je zanedbatelný," řekl Novák.

Jádro má podporu

Hlavní politické strany kromě Strany zelených se naopak shodnou na případné výstavbě nových jaderných zdrojů. Státní energetická koncepce, kterou předloni schválila vláda, předpokládá výstavbu dvou 600megawattových bloků. Ministerstvo průmyslu a obchodu nevylučuje ani variantu dvou bloků s celkovým výkonem až 3000 megawattů.
Budování dalších jaderných zdrojů by podle Nováka neměl vážněji ohrozit ani případný volební úspěch Strany zelených, která ve svém volebním programu jako jediná z pětice hlavních politických stran stavbu nových jaderných elektráren jednoznačně odmítá.
"Určitě by nějaké tlaky způsobila, ale asi by neměla sílu něco změnit, protože je to strategický zájem státu. V budoucnu si stát musí vybrat z uhlí nebo jádra, protože obnovitelné zdroje budou jen doplňkovým zdrojem energie," podotkl Novák.
Skladbu nových energetických zdrojů ovlivní případné prolomení hnědouhelných limitů na těžbu uhlí v severních Čechách. Rozšíření dostupnosti uhlí by patrně zvýšilo podíl uhelných elektráren, zřejmě na úkor jaderné energetiky. ČEZ však definitivní plány obnovy zdrojů ještě nemá. ODS, ČSSD i KSČM podmiňují případné prolomení limitů souhlasem samospráv. Proti je ale Strana zelených, která kvůli tomu podle Nováka ztratí hlavní trumfy proti stavbě nových jaderných bloků.
Všech pět politických stran chce také podporovat zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie. Podle Nováka bude splnění těchto slibů obtížné, protože Česká republika má kvůli své geografické poloze omezené možnosti využívání obnovitelných zdrojů energie. Kromě ODS mají strany v plánu rovněž podporu zvýšení energetických úspor v oblasti bydlení a průmyslu. "Energetická náročnost budov v Česku je vyšší, než je průměr EU, takže podpora energetických úspor je zcela na místě," uvedl Novák.

Debata lídrů v Liberci: dva tábory proti sobě
Právo 
15.4.2006 | rubrika: Zpravodajství z Čech | strana: 19 | autor: Ivan Langr

Malé divadlo sledovalo souboj ČSSD a KSČM proti ODS, KDU-ČSL a zeleným

Překvapivě rychle si ve čtvrtek večer v libereckém Malém divadle rozdělili role lídři ČSSD, KSČM, ODS, KDU-ČSL a Strany zelených. Už v prvních minutách předvolebního přímého přenosu ČT Otázky Václava Moravce Speciál v Libereckém kraji se totiž pětice názorově rozpadla na dva rozdílné tábory.
Jestliže se totiž lídr ČSSD Cyril Zapletal v mnohém shodl se svým komunistickým protějškem Josefem Vondruškou, pak si na druhé straně vzájemně notovali zase lídr ODS Tomáš Hasil s prezidentem Hospodářské komory Jaromírem Drábkem (bezp. za KDU-ČSL) a překvapivě i lídrem zelených Petrem Pávkem.
Shodli se na tom zástupci všech pěti politických stran. "Zejména z Pávka, který pochází z levicového výběžku kraje, čišelo, jako by se snažil hrát na program zčásti ODS a lidovců. A že se tam profilovaly dva bloky, je více než zřejmé," komentovala pro Právo debatu krajská šéfka KSČM Dana Lysáková.
Také podle libereckého primátora Jiřího Kittnera (ODS) jsou si programy ODS, lidovců a zelených velmi blízké. "Velké rozdíly tam nejsou, a pokud odhlédneme od toho, co jsou zelení zač, jsou programy velmi podobné. Překvapením pro mě byl výkon pana Drábka," uvedl pro Právo Kittner.
Levicoví kandidáti se ve čtvrtek večer jasně shodli například na neziskových nemocnicích a odmítali plošně program ODS Modrá šance, druhý blok zase brojil proti registračním pokladnám a Zákoníku práce.
Možná ještě zajímavější ale byla debata v zahřívacím kole před zahájením přímého přenosu. Všichni lídři se totiž shodli na tom, že je třeba v Poslanecké sněmovně zrušit oblíbené porcování medvěda, jímž poslanci do svých krajů posílají v rámci státního rozpočtu miliardy korun.
"Asi bych přemýšlel o tom, zda tento nešvar zrušit, na druhé straně jsou občané ti první, kteří se ptají: cos nám do kraje přinesl. Lidové straně se to říká, když si jejich pan Kalousek, který šéfoval rozpočtovému výboru, ukousl nejvíce," smečoval Zapletal na Drábka, který porcování medvěda předtím označil za taškařici.
Snad jediné názorové shody všech pěti lídrů za celý večer se pak chytil i moderátor: "Za dva roky, až se bude ve Sněmovně hlasovat, vám přehrajeme tento záznam, který se natáčí, ale nevysílá." V hlasování diváků pomocí SMS zpráv dostal největší podporu z celkem 15 tisíc hlasů lídr ODS Hasil (45,8 procenta), druhý skončil poslanec KSČM Vondruška (17,4 %) a o třetí místo se podělili lídři KDU-ČSL Drábek a zelených Pávek (oba 12,7 %). Cyril Zapletal získal 11,4 procenta.
"Zapletal je profesionál a snažil se vystupovat korektně. Že nedopadl nejlépe, odráží spíš současný stav v naší krajské organizaci, která se zmítá v problémech. Nebereme to ale nijak tragicky," míní šéf liberecké okresní ČSSD Milan Šír.
Aktuální bleskový průzkum stranických preferencí agentury STEM to ostatně v Libereckém kraji vidí jinak: vyhrála by sice ODS s 26 procenty, soc. dem. by ale patřilo druhé místo (15 %), KSČM se Stranou zelených třetí (oba 12 %) a lidovcům až páté (3,4 %).
Sám Zapletal přitom pro Právo svůj výkon ohodnotil na dva minus. "Se stavem SMS spokojen nejsem, ale co se dá dělat, naši voliči asi šetří i na mobilech," zachoval si i po debatě dobrou náladu bývalý odborový předák.
V průběhu večera jej pak podle vlastních slov naštvalo, že mu moderátor Moravec upřel komentář k Zákoníku práce, kde by se cítil jako ryba ve vodě.

Foto popis| Lídři všech pěti stran v improvizovaném studiu v libereckém Malém divadle.
Foto autor| Foto PRÁVO - Ivan Langr

Regionální mutace| Právo - Střední Čechy

Klíč| Státní rozpočet; Kalousek Miroslav; Drábek Jaromír; KDU

Bursíku, jak jsi k domům přišel?
Blesk 
18.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: (pol)

PRAHA - Předseda Strany zelených Martin Bursík (46) má zřejmě máslo na hlavě. A to kvůli nemovitostem, které společně se svým bratrem Jiřím zrestituoval. Vyplynulo to z reportáže v >nováckých< nedělních Střepinách. Podle Bursíka jde ale jen o cílenou předvolební kampaň, za níž stojí ODS.
Podle reportáže je asi největší záhadou v restitucích bratrů Bursíků zisk domu v pražské Revoluční ulici. Podle restitučního zákona mohl být majetek vydán pouze na základě včas podané výzvy oprávněnou osobou. Uvedeno zde muselo být buď žádost, nebo výzva k vydání nemovitosti. Jenže oprávněný žadatel ze strany Bursíků - jejich otec - žádal pouze o vystavení potvrzení, komu a kdy byly nemovitosti odňaty. Jeho žádost navíc dorazila na úřad až jedenáct dní po jeho smrti.
Případem se zabýval Obvodní soud pro Prahu 1. Smlouvu, na základě které byla nemovitost Bursíkům vydána, označil za neplatnou, což později potvrdil i městský soud. Jiný názor měl ale Nejvyšší soud, který rozhodnutí zrušil. Vydání si nechali bratři Bursíkovi zaevidovat notářem. Co čert ne-chtěl, spis z archívu Úřadu městské části Praha 1 zmizel. A Bursík kopie redaktorce Střepiny nepředložil s odůvodněním: "Budeme muset všechny ty dokumenty společně s právníkem pro vás připravit, protože vy se jaksi zjevně snažíte zpochybnit v průběhu volební kampaně vlastnictví k nemovitosti."
Otazníky visí podle reportáže také nad tím, jak Bursíkovi přišli k polovině domu ve Sněmovní ulici. Protože jde o kulturní památku, měl na ni předkupní právo stát. Tomu ji ale nikdo nenabídl.
Kvůli koupi domu ve Sněmovní už podal na Bursíka trestní oznámení bývalý člen Strany zelených Jaroslav Novák.

Foto autor| Foto Blesk - J. Černohorský

Zelení tančí k ČSSD
Blesk 
18.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: (ČTK)

BLESKOVĚ

PRAHA - To jsou změny! "Blíže máme k ČSSD, kteří teď lakují oranžovou trochu nazeleno," přiznal v Otázkách Václava Moravce šéf Strany zelených Martin Bursík. Premiér Jiří Paroubek (ČSSD) zase naznačil, že v jeho vládě talentů bude ministrem životního prostředí exnáměstek na tomto resortu Petr Petržílek. Oba politici pak uvedli, že jsou pro přímou volbu prezidenta.

Zelení chtějí privatizovat ČEZ
Haló noviny 
18.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: hel)

PRAHA( - Předseda Strany zelených (SZ) Martin Bursík má v plánu po volbách zahájit jednání o privatizaci elektrárenské společnosti ČEZ. Bursík navrhuje privatizovat ČEZ po částech a podpořit tak konkurenční prostředí.
V pořadu Otázky Václava Moravce se Martin Bursík poprvé střetl s premiérem Jiřím Paroubkem (ČSSD). Hlavní politické strany ale mají na privatizaci ČEZ rozdílné názory, zatímco ODS, Strana zelených a KDU-ČSL privatizaci polostátního podniku podporují, ČSSD a KSČM jsou naopak pro zachování státního podílu v ČEZ ve výši 67 procent. Zelení chtějí ČEZ zprivatizovat postupně v několika krocích. >Dá se to zvládnout během jednoho volebního období,< řekl Bursík s tím, že debata by měla začít hned po volbách.
Stát se podle Bursíka dostává do schizofrenní pozice. Na jedné straně chce dividendy a výnosy, na druhé straně má obhajovat zájmy občanů, tedy cenu elektřiny. Privatizací ČEZ by se podle Bursíka vytvořila konkurence, která na trhu s elektřinou chybí.
Podle premiéra Jiřího Paroubka lze podle aktuální ceny akcií ČEZ spočítat, že stát by za svůj dvoutřetinový podíl mohl získat stamiliardy korun. O nutnosti privatizace ale přesvědčen není. >Ti, co jej budou privatizovat, se nebudou ohlížet na zájmy lidí, ale na své, < řekl Paroubek v pořadu Otázky Václava Moravce.
Oba politici se také střetli v otázce zdanění některých komodit, zejména plynu. Zelení velmi stojí o to, aby byly dvě různé sazby DPH, aby bylo možné rozlišovat různé zboží a služby podle toho, nakolik jsou šetrné k životnímu prostředí. >Plyn by do pěti procent určitě patřil. Bohužel to nebylo vyjednáno v Bruselu,< řekl Bursík.

(Pokračování na str. 2)
(Dokončení ze str. 1)

Tam česká strana vyjednala pětiprocentní hranici u tří komodit-tepla, sociálního bydlení a plenek pro děti, upozornil premiér.
Otázkou zůstává, zda bude mít Bursík po volbách možnost své plány vůbec realizovat. Průzkumy různých agentur zatím naznačují, že Strana zelených má šanci získat ve volbách přes pět procent, takže by se dostala do sněmovny. Bursík ale zatím neřekl, jaká by jeho role na politické scéně byla. V klíčových věcech, které se dotýkají například ekologie, mají Zelení podle něj blíže k ČSSD. V ekonomických věcech zase k ODS.
Premiér a volební lídr ČSSD Jiří Paroubek počátkem března prohlásil, že kdo volí Zelené, podporuje tím automaticky i pravicovou koalici SZ, ODS a lidovců. Koncem března ale předseda vlády řekl, že si umí představit menšinovou vládu ČSSD i se Zelenými. Bursík již dříve uvedl, že jeho strana nepodpoří žádnou vládu s účastí komunistů, tedy ani menšinovou s tichou podporou KSČM, jak o ní uvažuje v případě volebního vítězství Paroubek.

Trestní oznámení na Bursíka
Haló noviny 
18.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 2 | autor: nek, čtk)

PRAHA( - Bývalý člen Strany zelených Jaroslav Novák podal trestní oznámení na jejího nynějšího předsedu Martina Bursíka. Podezírá ho z podvodu a korupce, které se údajně dopustil při koupi domu na pražské Malé Straně.
Chce také s ostatními nespokojenci diskutovat o založení nové strany >autentických 'zelených'<, sdělil Novák. Bursík nařčení jednoznačně odmítl. >Trestní oznámení u nás může podat každý na každého, považuji to za úplný nesmysl,< řekl Bursík, který tvrdí, že Jaroslava Nováka nezná.
Bursík podle Nováka odkoupil ideální polovinu domu od tehdejšího bytového podniku Prahy 1 za až desetinásobně nižší cenu než je podle něj odhad realitních odborníků. Bytový podnik s prodejem souhlasil za >podezřelých< okolností, uvedl Novák. Kvůli domu ve Sněmovní ulici se Bursík dostal nedávno do sporu i s pražským primátorem Pavlem Bémem (ODS). Ten zpochybnil podle něj nestandardně krátkou dobu průběhu dvou správních řízení, při kterých v letech 1995 a 1996 Bursík žádal památkáře o příspěvek na opravu barokního paláce. Bursík byl tehdy pražským zastupitelem, ale odmítá, že by se dopustil střetu zájmů a ovlivňoval průběh řízení. Primátorovo zpochybnění považoval za součást předvolebního boje.
Novák se také chystá diskutovat s dalšími nespokojenými bývalými členy Strany zelených o založení nového politického subjektu. >Bursík vyměnil polovinu krajských lídrů a odradil spoustu slušných lidí, kteří za 'zelené' kandidovali,< soudí. Sejít by se měli příští středu v Národním domě ve Svitavách.

Kandiduje 161 z 200 nynějších poslanců
Haló noviny 
18.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 2 | autor: (nek, čtk)

PRAHA - Ve volbách do sněmovny znovu kandiduje 161 z 200 současných poslanců. Dolní komora se ale asi obmění podstatně víc, přinejmenším proto, že někteří z nynějších členů sněmovny jsou na kandidátkách tak nízko, že jejich šance na zvolení je malá. Řada známých tváří z parlamentu zmizí.
V roce 2002, při minulých sněmovních volbách, se opětovného zvolení dočkalo 117 z 200 poslanců. Z porovnání aktuálních kandidátek vyplývá, že největší obměna asi čeká klub momentálně nejsilnější vládní strany, tedy ČSSD. Právě mezi 70 současnými sociálnědemokratickými poslanci je největší podíl lidí, kteří nekandidují buď vůbec, nebo na pravděpodobně nevolitelném místě. Na kandidátkách není 19 současných poslanců ČSSD. Dalších zhruba 11 až 18 se ocitlo na místech, z nichž už jim do sněmovny možná pomohou jen preferenční hlasy voličů, případně lepší výsledek ČSSD, než jaký nyní této straně předpovídají průzkumy.
Volební kandidátky ODS, KSČM a lidovců jsou stabilnější. O zvolení usilují všichni současní poslanci KDU-ČSL a kromě tří lidí také všichni komunističtí poslanci. Z 57 nynějších poslanců ODS jich nekandiduje osm. Z desetičlenného klubu US-DEU do sněmovny znovu kandidují jen dva lidé. Průzkumy však zatím unionistům nedávají šance překročit pětiprocentní práh nutný pro vstup do sněmovny a naznačují tak, že tato strana v příští sněmovně asi nebude. V každém případě jde ale jen o průzkumy a rozhodující budou až samotné volby.
Kandidátům, kterým primárky v jejich stranách přisoudily nižší a pravděpodobně nevolitelná místa, by pomohly preferenční hlasy. Lidé mají možnost dva kandidáty na listině zakroužkovat, a tím je dostat do sněmovny navzdory špatné pozici na kandidátce. Podíl staronových poslanců významně ovlivní i to, zda se do dolní komory probojuje některá ze stran, která v ní dosud není. Zatím průzkumy ukazují, že šanci mají hlavně Zelení.
Již nyní je ale jasné, že ze sněmovny zmizí řada známých jmen. Na kandidátce ČSSD nejsou například předseda zahraničního výboru Vladimír Laštůvka, bývalý ministr zahraničí Jan Kavan, bývalý ministr životního prostředí Miloš Kužvart, někdejší ministr pro místní rozvoj Petr Lachnit a místopředsedkyně dolní komory Jitka Kupčová. Kupčová je i jedinou členkou vedení dolní komory, která se již o zvolení znovu neuchází. Nekandiduje ani poslankyně ODS Kateřina Dostálová. V nové sněmovně určitě nebude ani nynější poslankyně US-DEU Taťána Fischerová, která chce na podzim kandidovat do Senátu.

VÝSLEDKY VOLEB - VEŘEJNÉ MÍNĚNÍ
Výsledky voleb a volební preference podle
Volby do Evropského parlamentu 2004
ODS 35,8 31,0 27,7
KSČM 20,31 15,8 14,5 18,4
SNK-ED 11,01 3.4 2,0 7,2
KDU-ČSL 9,61 7,1 9,5 8,1
ČSSD 8,81 14,6 13,5 16,1
NEZ 8,21 5,1 1,5 5,0

Volby do Poslanecké sněmovny 2002
ČSSD 22,6 20,0 29,4
ODS 24,5 23,7 18,5 27,8
KSČM 18,51 14,3 12,0 18,4
Koalice 14,31 16,1 9,0 13,1

Volby do Poslanecké sněmovny 1998

ČSSD 23,2 22,5 26,7
ODS 27,7 20,7 15,0 19,5
KŠCM 11,01 10,3 7,5 9,0
KDU-ČSL 8'8 7' 6.
US 8,61 8,4 7,0 5,4
DŽJ 13,1 7,0 9,0 5,4

STEM a CWM - stranické preference, Factum Invenio - volební prognóza (2004 a 2002) - stranické preference (1998). Výzkumy se uskutečnily vždy v květnu a červnu.
čtk

Časopis nemá rád odpůrce
Haló noviny 
18.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 4 | autor: (vž)

Brňané si platí ze svých daní magistrátní časopis, který nemá rád odpůrce radnice. Nese název Brněnský metropolitan. Jde o nové periodikum, které má mediálně utvářet příznivé vnímání radniční koaliční politiky ODS a KDU-ČSL na veřejnosti. Radniční zpravodaj Brněnský metropolitan dostal v soutěži firemních publikací Zlatý středník 2005 v kategorii časopisy státní správy ocenění Top rated.
Brněnští představitelé opoziční Strany zelených ale tvrdí, že Brněnský metropolitan je příklad zneužívání politické moci, neboť hájí pravicové bolševiky, kteří mají většinu v zastupitelstvu (čili bolše), peníze a moc, a proto si také myslí, že mají pravdu. Ao ní není radno veřejně diskutovat. Svatopluk Bartík ze Strany zelených nám napsal: >Nedemokratické poměry, kterými se dění v Brněnském metropolitanu řídí, nejlépe ilustruje výrok primátora Svobody 'Já nevím čí jiné názory by měl radniční list hlásat, než názory radnice, když je placen radnicí.' Zjevně zapomněl, že radnice není jeho feudum a občané poddaní. A především pak, že peníze v městské pokladně nejsou radních, ale všech občanů Brna, včetně těch, kteří ke komunálním volbám nechodí, nebo v nich volí i jiné strany, než z vládnoucí koalice.<

Strana zelených není alternativou
Haló noviny 
18.4.2006 | rubrika: Komentáře - názory - polemika | strana: 11 | autor: Václav JUMR

Publikované volební preference se přelévají ze strany na stranu, stejně jako mořský příliv a odliv. Jestliže však pohyby mořské hladiny mají svou přírodní zákonitost, volební preference jsou dílem lidské činnosti i vynalézavosti. Těšíme se, že se nám ve volbách podaří zastavit Modrou šanci a vystavit jí hráz v podobě poslanecké většiny levicové KSČM a sociálně tržní ČSSD. A hle, najednou zde jsou Zelení a volební preference hlásají, že překročili pětiprocentní či dokonce desetiprocentní hranici a mají čáku na vstup do Poslanecké sněmovny, že ubrali hlasy sociálním demokratům a že se stávají činidlem, které může zvrátit očekávanou většinu levicových mandátů. Nadto se jejich předseda pan Bursík dušuje, že s komunisty nikdy. Nezdá se, že by to byla náhoda. Redaktor Práva Martin Hekrdla věcně komentuje, že je to podivné: Co když bude mít KSČM ve svém programu nejlépe propracovanou ekologickou politiku? Odmítnou i tehdy Zelení spolupracovat s vládou, kterou podporují komunisté, a vrhnou se napravo, kde je ekologie Popelkou?
Komentující občané připomínají, že preferenční zisky Zelených nejsou dílem přitažlivosti jejich hesel, ale pozornosti, kterou jim věnuje žurnalistika. Semeno Zelených nadto padá na úrodnou půdu veřejnosti, které se zdá, že současná politická garnitura myslí jen na vlastní zájmy, a na potřeby lidí ani náhodou. Zelení mají být spása; jsou však opravdu spása? Podívejme se na skladbu jejich představitelů. Jsou to lidé s nejpestřejší politickou i nepolitickou minulostí, jakýsi slepenec, který se dnes hlásí k ekologické politice, ale více z jeho řad čpí touha prosadit se do Poslanecké sněmovny, udělat politickou kariéru. Nelze opomenout, že za Zelené je v Senátu pan Jaromír Štětina, komunistobijec nejhrubšího zrna. Naděje nevyvolává ani paní Dana Kuchtová, která je v čele Zelených jako 'jihočeská matka' a jejímž programem je nekontrolovaná agitace proti jaderné energetice - v jednom šiku shodně s rakouskými protičeskými odpůrci. Paní Kuchtová však podle jistých informací k jaderné energetice hledá, zřejmě v zájmu volebního úspěchu, 'nové přístupy'. Na kandidátce se objevuje i Stanislav Penc, známý aktivista společenského pohybu kolem loňské technoparty, anarchistický kritik policie. Příznivci jsou i bývalí stoupenci krajně pravicové ODA, středové KDUČSL a v neposlední řadě poetičtí 'Balbínovi' recesisté či folkový zpěvák. Zelení mění přístup k otázce registrace a práv homosexuálů. Od čeho odstoupí v zájmu volebního úspěchu zítra?
Zvláštní pozornost si zaslouží předseda Bursík. Jeho polistopadový politický vzestup i propad - od aktivisty Občanského fóra až k postu ministra vTošovského 'úřednické' vládě - naznačuje, že má značné osobní ambice, které však ještě nedoznaly naplnění. Mnozí s ním přicházeli do styku a byli nuceni spolupracovat, ale o svých kvalitách politických či odborných je nepřesvědčil. Miloš Zeman jej označuje za >bohatého restituenta a příznivce KDU-ČSL<.
Strana zelených tak představuje politicky nesourodé společenství, jemuž, zdá se, nejde o politiku, ale o politikaření. V PS chtějí být čerstvým větrem a udělat tam průvan, ale spíše přejímají nectné praktiky těch, které chtějí z poslaneckých lavic vytlačit. Hrají na pocity veřejnosti, ale namísto reálné politiky nabízejí populismus. Pokud jde o praktické kroky, předseda Bursík se např. v debatě na stanici Prima podivil, proč by si lidé neměli zajišťovat vytápění bytů tím, že budou 'chodit na chrastí', a doporučil, aby ministerstvo průmyslu zajišťovalo vytápění pomocí 'dřevěných štěpků'. Výmluvný pro postoje předsedy Bursíka je výrok, že >mluvit o regulovaných horních hranicích nájemného je totéž jako mluvit o horních mezích cen luxusních automobilů<. Na první pohled je patrné, že pan Bursík nemá elementární schopnost orientovat se v základních problémech těch, o jejichž hlasy se uchází. Bylo by nereálné očekávat od této strany sociální ohledy, které sdílejí levicové strany. Zelení sami o sobě nejsou a nemohou být proti zhoubné Modré šanci alternativou. Zajímaví by mohli být pouze v případě, kdyby se důsledně brali o ekologickou i politickou čistotu společnosti; takové směrování by bylo levicovým stranám blízké.

Foto popis|

Klíč| Volební preference; KDU

Pravice se chystá po volbách změnit Zákoník práce
Haló noviny 
15.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 2 | autor: (kru)

PRAHA - Záměr vypracovat po volbách zcela nový Zákoník práce, který by nahradil ten, který nyní prosadily ČSSD a KSČM, ohlásili ve čtvrtečním pořadu České televize Otázky Václava Moravce speciál lídři libereckých krajských poslaneckých kandidátek poslanec Tomáš Hasil (ODS) a prezident Hospodářské komory ČR Jaromír Drábek (nestr. za KDU-ČSL).
Na začátku lídři voličům slibovali. Čerstvý poslanec Cyril Zapletal (ČSSD), překvapený vzájemnou neúctou poslanců v parlamentu, uvedl, že ČSSD nebude dělat žádné >kotrmelce< v důchodové a daňové politice a výrazně zvýší jejich příjmy. Josef Vondruška (KSČM), který též je nedlouhý čas poslancem a obává se hlouposti kolegů, chce vytvořit síť zdravotních zařízení, zformulovat lékovou politiku státu a podpořit bytovou výstavbu. Hasil, podle něhož je nedemokratičnost KSČM obsažena již v jejím názvu, a proto nepodpoří žádnou vládu na ní závislou, tvrdil, že ODS umravní stát, změní daně a zjednodušší zákony. Drábek, varující před porušováním demokracie ve jménu dobrých úmyslů, chce, aby se stát choval k občanům jako ke klientům. Starosta Jindřichovic pod Smrkem Petr Pávek (Strana zelených), kritizující odtrženost politiků od reality, je pro snížení byrokracie a zlepšení kvality života zvýšením důrazu na životní prostředí a vzdělanost.
Pávek, Drábek a Hasil by zrušili povinnost registračních pokladen jako jeden z prvků zjednodušení podmínek pro podnikání - zákony prý příliš předjímají možnost svého obcházení, a jsou proto až nepřehledné. Hasil, který nebyl s to vyvrátit moderátovu připomínku o možnosti občasných obcházení daňových prázdnin, má představu, že Zákoník práce by pro firmy s obratem pod 15 mil. Kč měl mít jen omezenou platnost. Vondruška se zase po opakované Moravcově otázce pokusil vyložit svou představu založení zaměstnanecké rady. Ruch v sále vyvolal i Zapletal, když přiznal, že nyní jako ústecký poslanec se nevěnuje problémům Liberecka.
Liberecký kraj a zvláště frýdlantský výběžek potřebují podle všech řečníků zlepšit dopravní obslužnost, dále podporu venkovu (Drábek), rozvíjet podmínky pro cestovní ruch (Vondruška), živnostníky (Pávek). Někdejší náměstek libereckého primátora Hasil výtce, že Liberec je společností Transparency International označován na nejskorumpovanější město, oponoval, že nezná technologii tohoto zjištění. Musel též odolávat otázce na dovoz odpadů (v r. 1999 byl kandidován na Zelenou perlu za antiekologický výrok - pozn. red.); tvrdil, že pro svůj návrh na správní řízení o dovozu získal téměř naprostou podporu členů sněmovního výboru. V případě protipovodňových opatření Pávek vyzval k zadržování vody tam, kde vzniká a je jí ještě málo -v horách, Zapletal a Drábek položili důraz na dotažení slíbených opatření, resp. využití existujícíh nástrojů, Hasil žádal urychlení průtoků městy, Vondruška poukázal na komplexnost od využití hrází a poldrů po včasnou reakci vodohospodářů.
Lídři se též vyjádřili k výšce volebního limitu pro vstup do Poslanecké sněmovny: Zapletal, Hasil, Drábek byl pro její zachování na úrovni 5,0 %, Vondruška by ji snížil na 4,0 %, Pávek pro krajské a komunální volby doporučil 3,0, resp. 1,5 %. Více však varovali před bezbřehými poslaneckými iniciativami - možností poslaneckých návrhů, které Drábek označil >šarmantními vábničkami pro zhůvěřilé voliče<. Všichni se vyslovili pro omezení poslanecké imunity na politickou činnost, případně i jiných nadstandardních výhod. Ve vizi lídrů o budoucnosti Liberecka za 20 let se potom prolnuly úroveň západní Evropy (Zapletal), nijaká šance hamižnosti (Pávek), příjemného místa pro život (Hasil), cestování Regiotramem (Vondruška), místo pro komplexní využití volného času (Drábek).
V hlasování diváků zvítězila ODS (45,8 %) před KSČM (17,4), KDUČSL a SZ (po 12,7) a ČSSD (11,4). Přitom podle průzkumu agentury STEM by v kraji zvítězila ODS (26 %) před ČSSD (15), KSČM a SZ (12) a KDU-ČSL (3,4). Jak Moravec v průběhu pořadu sdělil, během dosavadních speciálů započítali asi 120 000 zpráv SMS a - ačkoli diváky upozorňují, že započítávají z jednoho mobilu pouze jedinou SMS -přibližně stejný počet odmítli.

Foto popis| Snímek z Liberce dokazuje,že o >speciál< Otázek Václava Moravce byl nebývalý zájem, pořad začíná až v devět večer, fronta se však tvořila ještě >za světla<
Foto autor| FOTO - Dana LYSÁKOVÁ

Klíč| krajské volby; Drábek Jaromír; KDU

Jen je nechte, ať si mluví
Haló noviny 
15.4.2006 | rubrika: Komentáře - názory - polemika | strana: 9 | autor: Vladimír REIBER

Není dne, aby veřejnost nebyla mediálně masírována o poslání spasitelů zítřka, o Straně zelených. Výzkumy preferencí se doslova předhánějí, média nešetří chválou, a jen to podstatné nějak uniká, nebo je spíše záměrně zakrýváno. A tím je skutečný přínos tohoto subjektu do politiky, ve prospěch občanů naší společnosti. Ponechme nyní stranou volební program SZ a zodpovězme si zásadní otázku. Co asi spojuje zájem restituenta a spolumajitele barokního paláce na Malé Straně se zájmem pasáka koz, který se už nyní sám pasuje na odborníka bezpečnostní politiky státu? Co může spojovat představitelku jistého hnutí odmítajícího Temelín, užívajícího dotací z rakouské strany či uhelné lobby se zájmem písničkáře, zviditelňujícího zmanipulovanou činnost Úřadu pro vyšetřování a dokumentaci zločinů komunismu? Co asi může spojovat zájem bývalé úřednice ministerstva se zájmem zbloudilého novináře, který až nyní na kandidátce >zelených< prohlédl, že jeho srdce bije napravo. Odpověď je vcelku jednoduchá, avšak pro voliče varující. A zvláště pro ty, spadající do dvou třetin zaměstnaných, kteří ani zdaleka nedohlédnou k proklamované devatenáctitisícové průměrné mzdě! >Zelení< už svou pranicí ve vlastním vedení o přední místa na kandidátce dokázali, že jim jde s přístupem k politické moci zároveň o přístup k finančním zdrojům bez ohledu na zájmy většiny občanů.
Jako důkaz poslouží nejedno prohlášení lídrů kandidátky SZ, že kromě KSČM jsou ochotni se podílet na politické moci v podstatě s kýmkoliv. Nehodlám dále obnažovat úsilí těchto novodobých >lidovců<, tj. být za každou cenu ve vládě. To už za mě kvalitně provedli jiní komentátoři v Haló novinách konkrétně s. Věrtelář a H. Škorpilová. Je i užitečné sledovat výroky lídrů SZ v různých diskusních pořadech a domyslet dopady jejich představ a volebního programu na další život naší společnosti. Ještě nejsou u moci, a co už mají na svědomí škod, například zdržováním výstavby nových komunikací, vodních děl, energetických zařízení atd. K tomu jim jistě přispějí i noví odborníci, kteří se na vysoké školy dostanou bez přijímacích zkoušek, a kteří se po mnohaletém snažení nějakého titulu přece jen domohou. A navíc výhledově zakážou topení uhlím! Jak to jde dohromady s tolik proklamovaným hospodářstvím a tím, že se konečně už i občané chovají tržně. Cožpak je k tomu přímo nedonutilo soustavné zdražování plynu, elektrické energie, centrálního rozvodu tepla a dalších médií? A dalšími fakty, dokazujícími v podstatě vydírání konečných odběratelů a spotřebitelů, se >zelení< nemusí zabývat. Dále se ptám, kde byli, když už před lety si naši, především západní, sousedé začali, s výraznou aktivitou českých >podnikatelů<, dělat z našeho území šrotiště a v posledních dvou letech i smetiště?
Svým programem SZ nevybočuje z obecných představ o schopnostech kapitalismu jako společenského systému, a tak se zařadila mezi ty, kteří destruktivní jednání společnosti prostě nehodlají vidět. Volební programy jednotlivých stran sice vypovídají o různých pohledech na řešení nastalých problémů, avšak jaksi nehodlají předvídat to příští.
Uvědomme si, že pouze program KSČM, a to je jeden z našich trumfů, zdůrazňuje takovou systémovou změnu, která v první fázi garantuje obranu sociálního státu, a následně i cestu k sociálně spravedlivé socialistické společnosti. Je třeba, aby si co nejvíce voličů uvědomilo, že již v těchto volbách se jedná o vážný střet o budoucnost.

Foto popis|

O autorovi| Poslanec Vladimír REIBER (KSČM)

Bursík: Paroubek barví na zeleno!
Aha! 
18.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: (ČTK, hrš)

PRAHA - Jak bude vypadat po volbách nová vláda? Strana zelených má v klíčových věcech programově o něco blíž k sociální demokracii než k ODS. Premiér a volební lídr ČSSD Jiří Paroubek se vyjádřil, že by si uměl představit menšinovou vládu ČSSD i se Stranou zelených. Bursík míní, že ve věcech, na kterých záleží, mají Zelení k ČSSD opravdu blízko. "Ono je to ale tak trochu tím, že ČSSD tu svou oranžovou v poslední době přebarvuje na zelenou," řekl Bursík. Ale také dodal, že ČSSD je ve vládě řadu let a sliby se liší od skutečnosti. Podle premiéra není reálné spojení sil ČSSD ve Sněmovně s ODS. Za konkurenční stranu považuje na levici KSČM.

Foto popis| Paroubek a Bursík. Takhle přátelsky si potřásl premiér rukou se šéfem Zelených. Budou se podobně plácat po zádech i po volbách?
Foto autor| Foto ČTK

Kdy prodají ČEZ?
Aha! 
18.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: (pol, hrš)

PRAHA - Předseda Strany zelených Martin Bursík si myslí, že za 4 roky je možné zvládnout privatizaci elektrárenské společnosti ČEZ. "Dá se to zvládnout během jednoho volebního období," řekl Bursík. Hlavní politické strany mají na privatizaci ČEZu rozdílné názory. ODS, Strana zelených a KDU-ČSL privatizaci polostátního podniku podporují. ČSSD a KSČM si přejí zachovat státní podíl v ČEZu ve výši 67%. Premiér Jiří Paroubek o rychlé privatizaci přesvědčen není.

Do voleb jde 26 stran
Aha! 
15.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: (ČTK)

PRAHA - V letošních volbách do Poslanecké sněmovny se utká všech 26 politických stran a hnutí včetně jedné koalice, které se do nich přihlásily. Krajské úřady včera dokončily jejich registraci.
Poprvé v historii sněmovních voleb nemusely vyřadit žádnou kandidátku, všechny splňovaly podmínky volebního zákona. O 200 křesel v dolní komoře parlamentu může bojovat celkem 5010 kandidátů. O jedno poslanecké místo tak bude letos bojovat v průměru 25 lidí. Počet kandidátů se může ještě snížit, rozhodne-li se některý z nich například odstoupit. Podle průzkumů se má ale letos zatím do sněmovny dostat jen pět z nich - ODS, ČSSD, KSČM, KDU-ČSL a Strana zelených, která předloni poprvé bodovala i v senátních volbách.
Mezi volební nováčky patří strana 4 VIZE, hnutí Folklor i Společnost (FIS) a ženská Strana Rovnost Šancí (SRŠ). O humor se pokusí recesistická Balbínova poetická strana (BPS) a Helax - Ostrava se baví (HOB).

Klíč| Senát; PSP

Rocker Pepa Vojtek: Stojí to tady za pěkné...
Aha! 
15.4.2006 | rubrika: Rozhovor | strana: 18 | autor: LENI KABELÁČOVÁ

Už nepije jako dřív * Co >postelové< fanynky? * Chce se znovu oženit?

PRAHA - Letití kámoši ho znají jako >kaliče<, který vydrží neskutečně alkoholu. Jiní ho mají zapsaného coby drsného vlasatého rockera, který řádí na pódiu při koncertech s veleúspěšnou skupinou Kabát. Další ho berou jako muzikálovou hvězdu. Známý je i jako expartner herečky Sabiny Laurinové. Ovšem zpěvák JOSEF >Pepe< VOJTEK (40) je i milující otec a třeba taky velký fotbalový fanda...

* Kdybyste se měl popsat: Jaký je Pepa Vojtek?

"Samozřejmě se budu vychvalovat! (smích) Snažím se v životě spíš než zlo páchat dobro. Doufám, že se nám s Kabátama aspoň trochu daří. A snad se mi vede i v osobním životě. Párkrát jsem nebyl zrovna >košér<, ale to se povede každýmu. A určitě nemám jednu vlastnost, která je u nás hodně rozšířená - závist. Abych sousedovi nepřál lepší auto, nový plot nebo oblečení? To bych na světě dlouho nebyl, závist by mě brzo sežrala."

* Co děláte, když zrovna nepracujete?

"Jsem s Libuškou, dětmi, se psem, kontroluju hospodu v Teplicích, kterou jsem pronajal, ale jezdím tam na obhlídky. Jestli pivo dobře pění a tak."

* A jak relaxujete?

"Bydlíme ve vesnici nedaleko Prahy, tudíž můžu relaxovat v lese nebo na poli. Chodíme venčit psa Diega, kterej je nezničitelnej. Je to německá doga a je schopný za den ujít "tisíc" kilometrů. Věnuju se čtyřleté dceři Valentýně, která Diega miluje a při každé příležitosti ho >drezúruje< Taky jezdím do Teplic. Mám tam rodiče, devatenáctiletého syna Pepu, kamarády, část kapely... Když je čas, zahraju si fotbal. A s Libuškou chodíme do kina, do divadla."

* Jak byste se živil, kdybyste jako zpěvák skončil?

"Jako zadní kolečka mám pořád tu hospodu v Teplicích. Takže bych si asi místo kožených kalhot obléknul nějaké černé, bílou košili a šel bych roznášet pívo. (smích) Ne, dělám si srandu, já už do >fabriky< nikdy nepůjdu! Naštěstí muzika má tisíce podob. Kdybych nemohl zpívat, mohl bych dělat kapele manažera, psát písničky... Pokud člověk nezaklepe >bačkorami<, může v muzice fungovat pořád."

* Kdy nejvíc nadáváte?

"V autě. A u blbýho fotbalu! Dlouho jsem ho hrál, takže vím, co je tělo schopný dokázat. A někdy je to fakt tragédie. No, a v autě je nadávání dovolený. Libušce to naštěstí nevadí. Já jsem sprostej docela často. Jezdím svižně, takže mi pořád někdo na silnici >překáží<."

* Už vás nějaký řidič naštval tak, že byste vylezl z auta a vynadal mu?

"Ne, vždycky se to vyřešilo pantomimou. Je to spíš takovej sport. Pokud se nic nestane, tak je to jen o posuncích. Nikdo to nepovažuje za urážku, abychom se museli škrtit někde na křižovatce."

* S Kabáty hrajete už skoro dvacet let. Nebojíte se "ponorky", že to prostě vyčpí, že skončíte jako skupina Lucie?

"My se s chlapama nevidíme tak často, abychom si začali lézt na nervy. Zkoušíme tak dvakrát do měsíce, v létě spolu občas jedeme na dovolenou. Intenzivně zkoušíme jen před deskou nebo před turné. Jinak si každý žijeme svůj život. Já se věnuju muzikálům, Milan Špalek jezdí chytat ryby do Španělska, každý máme svoje..."

* Chystáte další desku?

"Nahráli jsme dvacet písniček, které ještě musí projít kritickým sítem. A když to stihneme přes prázdniny dokončit, měla by vyjít 1. září. Pak pojedeme podzimní turné po stadionech a, když se šňůra povede, v létě možná dojde i na koncerty pod širým nebem. Když jsme jeli turné po albu Dole v dole, měli jsme v průměru na koncert 15 tisíc lidí. To bylo neskutečný! Tak doufám, že na nás fanoušci nezanevřeli."

* Jste nejviditelnější člen Kabátů, zbytek skupiny se drží spíš v ústraní. Neštve to kluky, že nejsou tak vidět?

"Zpěvák má většinou titulek lídra. A myslím, že to kluky neštve. Vždycky, když máme mluvit někde na veřejnosti nebo v rádiích, >hoděj< to na mě. No, někdy ze mě vypadnou hodně velký blbosti..." (smích)

* Když se řekne rocker, člověka hned napadne "ženské a chlast"...

"Samozřejmě probíhaly záležitosti typu >sex, drogy a rock´n´roll<. (smích) To byla euforie na začátku, když se tady po revoluci otevřel trh ze Západu. Už jsme nemuseli pít jenom rum, už jsme se zmohli i na něco lepšího. Třeba my hned přešli na whisky! Ale euforie vyprchala, a tak dneska už nejsem tak západně zaměřenej, dám si i dobrý domácí pití. Ale začátky kariéry v >temných dobách< byly krutý, míchali jsme červený víno s kofolou a rumem. No a jiný nesmyslný zabijáky. Po hodině bylo po nás a druhej den nám bylo blbě. (smích)"

* A dnes už jste klidnější?

"Samozřejmě. Už mi není dvacet. Dřív jsem tři dny pil a den to léčil. Dnes je to obráceně: jeden den piju a tři dny se léčím. Taky práce je mnohem víc než před patnácti lety. A jsem víc na očích. Nemůžu se někde nalejt a válet se před divadlem Broadway na Příkopě. A taky už jsem přišel na to, že v alkoholu podstata muzikanta není."

* V čem tedy je?

"V dobrých nápadech, odehrát koncert a skutečně lidi bavit. Protože pokud tam pětkrát přijdu ožralej a pětkrát koncert nedohraju, přijdu o fanoušky. "

* Rockovým hvězdám obvykle padají k nohám i davy fanynek...

"Já si nikdy nevšiml, že by mi padaly k nohám. Fanynky asi máme, ale nedostaneme se s nimi příliš do styku. Při koncertech na stadionech jsou lidi třeba až pět metrů od pódia. Po koncertě odjíždíme hned na hotel. Jinak máme okolo sebe ochranku, což je někdy pro Honzu Fáčka a Tomáše Vejtrubu docela fuška ohlídat, abychom se ve zdraví vrátili ze šňůry. (smích) Takže se k nám moc lidí nedostane. A hlavně - já takový ty postelový fanynky NEVYHLEDÁVÁM! Že bych si na koncertě ukázal: >Támhlety dvě mi potom přiveďte do zákulisí< a užíval si s nimi až do rána, to fakt ne. Kvůli jednomu špatnýmu sexu v hotelu s neznámou ženskou si přece nebudu ničit lásku člověka a vztah, co má budoucnost."

* Tím se dostáváme k vaší partnerce Libušce Hůlkové. Bude svatba?

"Když to bude klapat, tak u toho skončíme ... Nebo začneme?"

* A klape to?

"Zatím to klape." A vídáte se s dcerou Valentýnkou? "Se Sabinou jsme se mimosoudně dohodli a vídám Váju dvakrát týdně. Nebo si ji beru, když mám volno. Nebo když potřebuje Sabina. Dohodli jsme se tak a funguje to."

* Jak se rocker postará o holčičku, které jsou necelé čtyři roky?

"Já už jedno dítě mám, takže jsem tohle celý už jednou, záhy po vojně, absolvoval. Manželka v té době dodělávala školu, takže jsem se o syna staral často sám."

* Patříte mezi fanoušky teplického fotbalového klubu. Chodíte fandit i na stadion?

"Poslední dobou moc ne. Není čas. Teplice jsou přece jen sto kilometrů daleko. Kdybych měl víc volna, určitě bych ale na fotbal jezdil. Dokonce mám i permanentku. Jenže vůbec nestíhám."

* Teplice teď bojují v lize o titul. To máte radost, ne?

"Tím, že jsem Tepličák, tíhnu k teplickému klubu samozřejmě víc než k ostatním. Ale protože jsem fotbal sám dlouho hrál, tak fandím fotbalu celkově. Teda dobrýmu fotbalu, protože někdy se na to fakt nedá koukat. A to platí i pro Teplice. Zrovna nedávno jsem tam byl a mluvil s trenérem. Musel jsem mu říct, že ten minulý zápas, co zrovna vysílala televize, byla tragédie. Úroveň české ligy je podle mě celkově špatná."

* Co jako fanoušek říkáte na nevyřešenou korupční aféru?

"Fotbal není jediný, kde korupce existuje. Tím, že to vyplavalo na povrch, se o tom jen začalo mluvit. Ale já myslím, že to funguje všude. Takže bych z toho zase takovou tragédii nedělal. Samozřejmě, že je to špatný. Ale celý tenhle stát je tak zkorumpovaný, že to je fakt malá rybka v moři. "

* A myslíte, že se to nějak vyřeší?

"Já bych byl rád, kdyby se zvedla úroveň fotbalu jako takovýho. Určitě by pomohlo snížit počet týmů v lize. Šestnáct mančaftů je na naší zemičku moc, pak jsou na hřišti i lidi, co mají sotva na třetí ligu... Pak by možná lidi začali zase chodit na stadiony, na živej fotbal. Teď se opravdu na to často nedá koukat. Proto než by lidi dávali peníze za vstupný, radši si fotbal zapnou doma v televizi. Od ní můžou kdykoli odejít anebo ji rovnou vypnout."

* Jak se vám zamlouvá politická situace v Česku?

"Asi nebudu jedinej, kdo si myslí, že to tady stojí za pěkný... A asi ještě dlouhou dobu stát bude. Korupce je tady v takovém stadiu, že je to fakt obrovský problém. Pokud je možný podplatit policii, pokud si doktor sám řekne o peníze za to, aby o vás líp pečoval... Z hospodského hlediska - levicový politiky už tu bylo dost, takže bych mířil raději k demokracii. Ale té opravdové! Jak je v názvu strany slovo sociální, tak v tom nevidím moc kvalitní služby. "

* Takže budete volit pravici?

"Určitě pravici! ODS. Kdyby tady bylo pravicových demokratických stran pět, budu se rozhodovat. Ale je tady bohužel jenom jedna. Když budu volit Stranu zelených, což by nemuselo být špatný, ničemu nepomůžu. Myslím, že by se měla volit strana, která je silná a může něco udělat."

***

Josef >Pepe< Vojtek

* Narozen 21. 6. 1965 v Teplicích.
* Od dětství hrál fotbal, vyučil se opravářem
telefonů.
* V roce 1989 se stal zpěvákem teplické rockové skupiny Kabát, která později získala dvakrát Českého slavíka a bezpočet platinových desek.
* Byl jednou ženatý, z manželství má syna Josefa (19). Ze vztahu s herečkou Sabinou Laurinovou pak dceru Valentýnu (4).
* Už 11 let září i jako muzikálová hvězda, hrál např. v Krysařovi, Hamletovi, Galileovi či Třech mušketýrech.
* Zahrál si i ve filmu Jak se krotí krokodýli.

Foto popis| Josef Vojtek si partnerku Libušku Hůlkovou nejspíš vezme.
Foto popis| Skupina Kabát má nejvíc fanoušků v zemi.
Foto popis| Čert jezdil na koze, Pepe Vojtek na krávě.

Námluvy zelených a ČSSD
Šíp 
18.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 2

Krátce z politiky

Praha - Strana zelených má v klíčových věcech programově o něco blíž k sociální demokracii než k ODS. Včera to prohlásil šéf zelených Martin Bursík. Dodal však, že jedna věc je program ČSSD, druhá jeho naplňování. Průzkumy agentur naznačují, že Strana zelených má šanci se po volbách do sněmovny dostat.

* Žaluje Bursíka
Aha! neděle 
16.4.2006 | rubrika: Politika | strana: 6 | autor: (ČTK)

Aha! Krátce

PRAHA - Bývalý člen Strany zelených Jaroslav Novák podal trestní oznámení na jejího nynějšího předsedu Martina Bursíka. Podezírá ho z podvodu a korupce, kterého se údajně dopustil při koupi domu na pražské Malé Straně.

Plodná síla
Euro 
18.4.2006 | rubrika: Fokus | strana: 3 | autor: JAN ŠTĚTKA

KDU-ČSL PŘED VOLBAMI
Ani zajímavý program nechrání Miroslava Kalouska před propadem

Pošlete na mě padesát analytiků a já se s vámi vsadím, že z jednoho jediného slibu, který dává KDU-ČSL voličům, bych nemusel couvnout ani o půl kroku, neboť je to provázáno do rozumu. Takto se minulé úterý bil v prsa lidovecký předseda Miroslav Kalousek, když vedl předvolební rozhovor s týdeníkem EURO. Působil přesvědčivě, což o to. Konstruování rozpočtů a ekonomika je jeho hobby, v tomto ohledu je program křesťanských demokratů vymyšlen fundovaně. Zdatně kličkuje mezi nebezpečně ostrou Scyllou rovné daně a mezi tupou Charybdou demotivujících sociálních dávek. Snad má Kalousek pravdu i v tom, že na rozdíl od jeho programového dítka jsou sliby ODS a ČSSD nereálné, což se v plné nahotě neukáže jenom díky budoucím koaličním kompromisům.
Proč tedy zrovna partaji tolik akcentující ratio ("Volte rozum" je i hlavní volební slogan KDU-ČSL) aktuálně hrozí, že nepřeleze ani pětiprocentní práh do sněmovny? Odpověď zní paradoxně - možná právě pro tu přemíru rozumu. Lidová strana kdysi vznikla jako obranné konfesní uskupení katolíků, které v ateistickém, respektive husitském českém prostředí k dokonalosti rozvinulo taktiku opatrného držení při zdi. Pohledná ta taktika nebyla, účinná ano, alespoň pro lidovce. I v dobách Národní fronty. Z toho ovšem vznikly, řečeno Kalouskovými slovy, dvě nelichotivé nálepky: nálepka odporných lidovců, kteří za svá koryta budou v každé vládě, a nálepka odporných lidovců, kteří naopak rozbijí každou koalici. Prorazit tento krunýř se v devadesátých letech pokusil otevřenější politikou Josef Lux, moc však neuspěl. Etapu tápání po jeho smrti měla před dvěma a půl roky na sjezdu v Ostravě ukončit sázka na Kalouska, předáka pravicového křídla strany, v němž mnozí viděli Luxova pokračovatele. Dopadlo to však jinak.
Kalousek je bezesporu prvotřídní profesionální politik, v tom se Luxovi vyrovná. Jak dokonale ovládá technologii moci, brilantně předvedl loni touto dobou, když se mu ze Strakovky povedlo vystrnadit premiéra Stanislava Grosse. Jenže místo aby gloriolu vítěze nad úsměvným předsedou vlády patřičně zúročil, stáhl se a nakročený lidovecký nástup se nekonal. Klidná síla se ukázala až příliš klidná, k odchodu z čím dál méně funkční vládní koalice nesebrala odvahu. Ukázalo se, že šéf KDU-ČSL je ve svém živlu hlavně v situacích, kdy má s kým soupeřit. Jiří Paroubek ho tím, že začal spolupracovat s komunisty, odstavil jednoduše mimo hru. Ze tří lidoveckých ministrů se staly trpěné Popelky, přesto jako by každý den navíc strávený v exekutivě (třeba i na Pozemkovém fondu) měl pro stranu cenu zlata. Období klidu ovšem víc nasvítilo Kalouskovy slabiny. Pochybnostmi z dob působení na ministerstvu obrany ocejchovaný politik totiž nejenže nenalákal voliče odjinud, ale naopak vyděsil řadu bývalých sympatizantů křesťanské demokracie. Místo aby si získával respekt nebo příznivce zvenčí, měl Kalousek co dělat, aby držel na uzdě levé stranické křídlo svého předsednického předchůdce Cyrila Svobody. Zatímco Lux sbíral mezi voliči hlasy zleva i zprava bez rozdílu a snažil se být nadějí pro lidi zklamané politikou velkých stran, nynější předseda partaj de facto zapouzdřil. Oděl ji do konzervativního pravicového hávu a téměř zpřetrhal koaliční potenciál směrem k sociální demokracii. A to přestože zprava od ODS žádný příliv voličů očekávat nemohl. Vlastně zůstalo jen otázkou času, kdy se mezi vážné uchazeče o vstup do Parlamentu vmísí nová strana, která lidovcům odčerpá potenciální i kmenové příznivce.
Zeleným v čele s exlidovcem Martinem Bursíkem se to povedlo za pouhé dva měsíce. Nejenže začali KDU-ČSL předbíhat v preferencích, ale přesun přízně dokonce ohrožuje její vstup do sněmovny. Stát se hrobařem letité parlamentní existence své strany, když cílem bylo naopak poprvé v historii dosáhnout dvouciferného výsledku, s takovým debaklem Miroslav Kalousek jistě nepočítal. Možností, jak na poslední chvíli odvrátit riziko, ale mnoho nemá. Není důvod nevěřit jeho naléhavému přesvědčování, že KDU-ČSL je normální, nekonfesní stranou, která nechce nikoho nutit chodit do kostela. Je však málo dokazovat to tím, že předseda není přece žádný bigotní katolík. To se ví dávno stejně dobře jako třeba to, že feldkurátu Katzovi nebylo nic lidského cizí. Kalouskovi, muži uznávajícímu intelekt a rozum, nakonec nezbývá než věřit, že skalní jádro voličů KDU-ČSL je ještě dostatečně početné, aby se strana do sněmovny přece jen dostala. Pokud by se to totiž nepodařilo, výrazně by to poznamenalo povolební matematiku. Topolánkovi občanští demokraté by mohli dát středopravicovou nebo spíš středovou vládu dohromady jen se Stranou zelených, naopak Paroubkovým sociálním demokratům by se zřejmě snadněji sestavoval jednobarevný menšinový kabinet podporovaný komunisty.
Asi bychom pak skutečně honili bycha, kdeže to zůstal rozum.

Foto popis|

O autorovi| JAN ŠTĚTKA (jan.stetka@euro.cz)

Konfese je tabu
Euro 
18.4.2006 | rubrika: Rozhovor | strana: 62 | autor: JAN ŠTĚTKA PAVEL PÁRAL

MIROSLAV KALOUSEK
Nechceme lidem nakukovat do ložnic, říká předseda KDU-ČSL

EURO: Jak jste se soukromě vypořádal s povodní v Bechyni?

KALOUSEK: Medializuji to nerad a zdrženlivě. Letos mám na domě škodu neskonale menší než před čtyřmi lety. Jednak voda sahala o metr a půl níže, jednak jsem minule dům zrekonstruoval s vědomím, že tam ta voda může přijít. Díky tomu jsem utrpěl škody takového rozsahu, že jsem se rozhodl vůbec nevolat pojišťovnu, aby ji náhodou nenapadlo vypovědět mi smlouvu.

EURO: Nezvážíte nabídku vlády na vyvlastnění nemovitosti?

KALOUSEK: Absurdní! Kdybych před rokem 1998 věděl, kam až dosáhne voda, stavěl bych určitě jinde a jinak. Když už jsem to ale na tom místě postavil, přizpůsobím riziku charakter bydlení a udělám ještě nějaká drobná soukromá protipovodňová opatření. Budu s tím počítat jako s běžnou součástí života a nepřipadá v úvahu, že bych se vystěhoval.

EURO: Co říkáte nápadům na výkupy nemovitostí, případně vyvlastnění domů, ohrožovaných povodněmi?

KALOUSEK: Nápad na vyvlastňování je obludný. Mohl bych jej akceptovat v naprosto výjimečném případě, kdy by stavba při povodni ohrožovala řádově větší majetek. Hovořit ve všech ostatních případech o vyvlastnění je ovšem nesmysl a arogance moci. Společnost se v případě povodní rozděluje na suché a mokré a pokládám za poměrně rozumné, pokud ti sušší řeknou mokrým: Nemá cenu, abychom vám každé tři roky dávali prostředky k odstranění škod, o kterých víme, že za tři roky vzniknou znovu. Nabízíme vám definitivní řešení, připlatíme vám, abyste se mohli vystěhovat. A bude jen na mokrých, aby řekli buď ano, nabídku akceptujeme, anebo ne, na což mají svaté právo. Pak je to ale jejich riziko a mokří logicky nemohou počítat s další pomocí. To mi přijde jako férová dohoda.

EURO: A co vyvlastňování pozemků na protipovodňová opatření?

KALOUSEK: I to je scestné. Protipovodňová prevence byla silně podhodnocena. Nebyly dokončeny pozemkové úpravy v katastrech obcí, nebyl nastaven systém v resortu zemědělství. Tam jako kdyby vodohospodářská a zemědělská složka byly každá z jiné planety, jako kdyby spolu nemluvily. Přitom existuje elegantní možnost, jak si jedna od druhé může nakoupit retenční kapacitu krajiny. Třeba tím, že občas budou rybníky soukromých společností napuštěny jen zpola. Znamená to hospodářskou újmu, je však možné ji finančně kompenzovat. Což je tisíckrát levnější než náprava škod. Úplně stejné je to u suchých poldrů. Louky a pole, které jako poldry zaplaví povodeň, mohou zůstat soukromé, jen s uvaleným břemenem.

EURO: Zamlouvá se vám chystaný vznik mimorozpočtového protipovodňového fondu?

KALOUSEK: Peněz musí být připraveno dost, ale nemyslím si, že by měly být - i když se nezblázním, když budou - v nějakém speciálním fondu. Povodně jsou nyní běžnou součástí našeho života. Z rozpočtového hlediska jsou to běžné a pravidelně se opakující výdaje. Nevidím důvod, proč pro to zřizovat mimořádný fond s mimořádnou režií, mimořádně nezhubitelný a mimořádně zneužitelný jako všechny mimorozpočtové fondy, jejichž jsem tradičním nepřítelem. Mělo by to být běžnou a pravidelně se opakující prioritou ve veřejných rozpočtech jako výdaje na školství nebo na obranu.

EURO: Loni touto dobou jste byl mediální hvězdou v souvislosti s kauzou Stanislava Grosse, teď před volbami tolik vidět nejste.

KALOUSEK: Ne. Mě opravdu nikdy netěšilo, že jsem byl mediální hvězdou v souvislosti s aférou Stanislava Grosse. Já si ji nevymyslel, nijak mě netěšila a myslím si, že poškodila politickou kulturu i důvěru veřejnosti v politiku. Že v téhle souvislosti nejsem denně na titulních stránkách, mě spíše těší, než netěší.

EURO: Nelitujete Grossova pádu?
Pomohl jste vyzdvihnout Jiřího Paroubka, jehož spolupráce s KSČM se vám nelíbí...

KALOUSEK: To je absurdní představa. Jestliže se někdo rozhodl spolupracovat s komunisty, bylo to prostě jeho rozhodnutí. Čeho bych měl litovat? Toho, že bych podporoval, aby Česká republika i z naší vůle měla premiéra, který se totálně shodil? My jsme nainvestovali do společného koaličního projektu a ten měl svůj význam. Většina sociálních demokratů a komunistů byla realitou od roku 2002 a to, že 38 měsíců tahle realita nedopadala reálnou silou na Českou republiku, je úspěch koalice. V určité fázi ale nebylo možné, aby premiérem tohoto projektu byl člověk, který si neuvědomoval, která bije. Jiří Paroubek to vyřešil jinak: on z toho hřiště odešel. Dohodu začal hledat v rámci stojedenáctky.
EURO: Proč vás dnes předbíhá v preferencích Strana zelených?

KALOUSEK: Umožněte mi komentovat volební výsledky. Nechtějte, abych komentoval průběžné výsledky podnikatelských záměrů soukromých společností, podnikajících v oblasti sociologického průzkumu. STEM je společnost s ručením omezeným, v obchodním rejstříku má napsáno, že její podnikatelský záměr jsou sociologické průzkumy.

EURO: Počítáte s variantou, že by se KDU-ČSL nemusela dostat do sněmovny?

KALOUSEK: Nepochybujeme ani vteřinu o tom, že náš volební výsledek bude dvouciferný. Jsme dnes a denně v terénu a víme, že existuje zákon o zachování energie: ta obrovská práce ve vesnicích, obcích i městech se nemůže ztratit.
EURO: Není vlastně Strana zelených s exlidovcem Martinem Bursíkem v čele a s tiskovou mluvčí Evou Rolečkovou, někdejší spolupracovnicí Josefa Luxe, "béčkem" lidovců?

KALOUSEK: Ne. Myslím si, že pokud se zelení stanou parlamentní stranou - a mě ta možnost ani neděsí, ani se na ni netěším, prostě to může být politická realita - tak Martin Bursík, jak ho znám, to bude mít s postoji své strany velmi těžké. Hlavně kvůli pestré sestavě kandidátů zelených a jejich politické minulosti.
EURO: Silně odmítáte zažitou představu, že jste konfesní stranou...
KALOUSEK: No, to skutečně nejsme! Já si dokonce myslím, že když KDU-ČSL našla odvahu zvolit do svého čela Miroslava Kalouska, tak totálně žádnou konfesní stranou není!

EURO: Můžete to vysvětlit?

KALOUSEK: Připadám vám jako bigotní katolík? Myslím, že všichni vědí, že tomu tak není. To za prvé. A za druhé: já bych si nedovolil zeptat se ve vedení své strany kohokoli, zda je členem té či oné církve, zda praktikuje či ne. To je otázka, která je u nás tabuizována. My jsme stranou, která má svůj program postavený na křesťanských hodnotách, to znamená na evropské kulturní tradici, ale určitě se nelustrujeme, kdo je v jaké církvi. Skutečně nejsme konfesní. Je asi naší chybou, že si tuto dlouhodobou účelovou nálepku nedokážeme věrohodně odlepit. Snad udělám malý krůček, když znovu zdůrazním: Nechceme se dívat lidem do ložnic, nechceme lidi nutit chodit do kostela. A řekli jsme, že boj za nenarozený život nikdy nepovedeme prostředky trestního práva.

EURO: Dobře, ale jsou tu vaše postoje ke smlouvě s Vatikánem, k zákonu o církvích, které se dramaticky liší od ostatních stran a mají blíž ke konfesím...

KALOUSEK: To ale nemá co dělat s konfesí. To je prostě slušné chování evropské země. Máte pocit, že ostatní evropské země mají ve svém čele konfesní vlády? Ne. Všechny pokládaly za nezbytné urovnat svůj vztah s církvemi, protože to je jedna ze základních podmínek svobodné občanské společnosti. Těžko chápu, jak někdo, kdo na jedné straně má plná ústa občanské společnosti, na druhé straně oddaluje a nechce definitivně urovnat vztah státu a církví. Co jiného jsou církve než občanská společnost?

EURO: Konflikt se však týkal nadřazení kanonického práva právu domácímu...

KALOUSEK: To je přece lež a plk. Tady jsou nějaké zákony, které upravují vztah mezi státem a církvemi, a smlouva se Svatým stolcem, jak byla ratifikována, nedělá nic jiného, než že tyto zákony činí součástí mezinárodní smlouvy. Čímž je činí do značné míry nezranitelné. Ti, kteří smlouvu odmítají, vlastně říkají, že v budoucnu počítají se zhoršením právních norem v neprospěch občanské společnosti.

EURO: Premiér Paroubek nedávno prozradil, že svými odkazy na "vyšší bytost" usiluje o vaše voliče. Vadí vám to?
KALOUSEK: Ne. Ten výrok má mnohem blíže k diagnóze než k politickému soupeření.
EURO: Co říkáte "kriminálnímu" začátku volební kampaně? Zatýká se na ministerstvech a vyvolává to dojem, že jde o jistý druh vedení předvolebního boje...

KALOUSEK: Kriminální kauzy, pokud se objeví v předvolebním čase, vždycky budí podezření, že jsou součástí předvolebního boje. Ono to ale tak vůbec být nemusí. Technologie orgánů činných v trestním řízení má různý průběh a já bych třeba jako součást předvolební kampaně určitě nezmiňoval kauzu biolíh, o které vím ovšem jen z médií. Jiná věc je míra hrubosti diskuse ve veřejném prostoru. S příchodem lidí, jako je současný ministr zdravotnictví, to překročilo všechny meze, na které jsme byli zvyklí.

EURO: Vaše koncepce daně z příjmu fyzických osob připomíná slovenskou rovnou daň. Je tam jedna dvacetiprocentní sazba doplněná vysokými odečitatelnými položkami.

KALOUSEK: Tahle část programu není nová. Tyto teze se objevily již na ekonomické konferenci KDU-ČSL v roce 1997 a autor je také pořád stejný. Tehdy to byl ekonomický poradce Josefa Luxe a dnes je to v případě programu pro volby 2006 předseda strany. V tom roce 1997 jsme při vědomí stejných čísel zvolili obecnou proklamaci, letos už jsou zde konkrétní čísla.
EURO: Volič chce maximum informací.

KALOUSEK: A my jsme mu vyhověli. Odmítám ale naši představu o dani z příjmu prezentovat jako jednu dvacetiprocentní sazbu. Nakonec je tam ještě sazba 25 procent pro příjmy nad 750 tisíc. My počítáme s efektivní sazbou daně v rozmezí nula až dvacet pět procent.

EURO: Rovná daň ODS je také v efektivním vyjádření od minus sedmi do patnácti procent.

KALOUSEK: I u nás samozřejmě u nejnižších příjmových skupin vychází nakonec záporné zdanění. Koncept rovné daně je pro mě snesitelnější v oblasti přímých daní. Nejmenší rozpor mezi námi a ODS v oblasti daní je o dani z příjmu fyzických a právnických osob. U fyzických osob máme o trochu vyšší progresi zdanění a o něco větší důraz klademe na podporu rodin s dětmi. U právnických osob sazbu snižujeme, ale máme ji o trochu vyšší, právě proto, abychom měli na solidaritu. Sazbu devatenácti procent pro právnické osoby jsme zvažovali ze dvou hledisek. Prvním je konkurenceschopnost, druhým limit, kdy se nevyplatí utíkat plátcům daně do daňových rájů. Náklady na úniky do těchto zemí dosahují zhruba patnácti procent. A než riskovat neklidné spaní a možná i kriminál, vyplatí se zaplatit těch devatenáct procent a mít pokoj.
Takže pokud byste chtěl naši představu o daních z příjmů skládat s představou ODS, tak byste ten vektor složil. V koaličních jednáních je to podobné jako ve fyzice. Rozdílné síly musíte skládat v jeden vektor a hrozí, že výsledek bude nulový. V tomto případě by byl výrazně kladný. V něčem by museli ustoupit oni, v něčem my.

EURO: Shodnete se i na sociálních odvodech?

KALOUSEK: Obdobně si dovedu představit velmi přijatelnou dohodu u penzijní reformy. S jedním jediným rozdílem a tam odmítám ustoupit. Oni i my počítáme kromě průběžného pilíře s dalšími způsoby zajištění na stáří. Je jasné, že až dnešní třicátníci půjdou v roce 2030 do penze, nemohou počítat s tím, že jejich důchod z průběžného systému bude na úrovni čtyřiceti procent průměrné mzdy. Jestli jim to někdo tvrdí, tak lže.
My i ODS chceme snížit platby na sociální pojištění z 28 na dvacet procent. V tom se shodujeme. Neshodneme se však v tom, jak bude těch osm procent užito. My říkáme, že lidé mohou vstoupit do nového systému a dostanou osm procent z hrubé mzdy. To budou jejich peníze, ale nesmí je spotřebovat a musí je použít pouze na spoření na stáří. Lidé by měli mít možnost se rozhodnout. Pokud věří státnímu systému, nechť tam peníze nechají a budou dál dostávat penze jen ze státního systému. Věří-li více svému individuálnímu systému, jdou do něj, platí o osm procent méně, ale nesmí tyto peníze spotřebovat. ODS lidem peníze dává také, ale nechává na nich, zda se rozhodnou spořit, nebo peníze spotřebují, a to stáří pak budou mít těžší.
Oba přístupy jsou legitimní. My jsme ale strana konzervativní a vycházíme z určité zkušenosti. Obáváme se, že po těch dvaceti třiceti letech by narostl počet neodpovědných do té míry, že by si jako voliči vynutili na své politické reprezentaci, aby to vůči těm odpovědným neměli zase o tolik těžší, a to by nebylo správné. Chceme odpovědnost nařídit.
EURO: Uznáte jako spoření více produktů, třeba pořízení nemovitosti, tak jak chce ODS?

KALOUSEK: Ne, to mluvíte o třetím pilíři. My máme v našem programu tři pilíře a ODS jen dva. Počítáme s kapitálovým penzijním pojištěním, které bude státem pečlivě sledováno a regulováno. Ve třetím pilíři mohou být dobrovolné možnosti a jsme připraveni diskutovat o další podpoře tohoto spoření na stáří a širokém portfoliu podporovaných produktů. I v penzijní reformě klademe důraz na rodiny s dětmi. Všichni, ať už přejdou na nový penzijní systém, nebo zůstanou u starého, budou platit za každé dítě o procentní bod nižší sociální pojištění, aniž by se jim krátil nárok na penzi z průběžného systému.

EURO: Máte v programu prodej ČEZ. ODS říká, že to jsou peníze použitelné pouze na penzijní reformu. Shodnete se třeba i v tomto?

KALOUSEK: Myslíme si, že ČEZ by měl být privatizován, a to postupným prodejem na kapitálovém trhu. To, zda získané peníze budou zasunuty do pravé, či levé kapsy veřejných rozpočtů, není pro nás až tak podstatné. To se bavíme jen o kapsách jednoho obleku.

EURO: U nepřímých daní jsou ale rozpory s ODS větší.

KALOUSEK: U DPH nepřistoupíme nikdy na jednu sazbu. Důvodů je mnoho. U potravin, léků a podobných sociálně citlivých položek je to příliš veliký skok. Potom zde máte náš důraz na rozvoj venkova v souvislosti se sazbou pro ubytovací služby. Neumím si představit, že bych se podepsal pod likvidaci hotýlků a penzionů v regionech, třeba na Šumavě. Jste-li podnikatelem v cestovním ruchu, a to je jedno z nemnoha perspektivních odvětví pro rozvoj regionů, je pro vás DPH daleko citlivější otázka než přímá daň.
EURO: Vy ale počítáte stejně se zvýšením základní sazby z pěti na devět procent a to už k těm patnácti není zase tak daleko.

KALOUSEK: Jestli jdete z pěti na devět, nebo na patnáct, je to velký rozdíl. Obdivuji, že jste takto nad věcí. Ujišťuji vás, že všichni, kdo podnikají v cestovním ruchu, vidí mezi devíti a patnácti velký rozdíl.

EURO: Vraťme se k úlevám pro rodiny. Slevy na pojistném jsou pozitivní program, ale méně pozitivní je zvyšování rodičovského příspěvku či porodného, jak jste také prosadili.

KALOUSEK: Pokládáme to za naprosto správné.

EURO: A nepovede to k omezení pracovní aktivity žen, snižování jejich kvalifikace?

KALOUSEK: Rodičovský příspěvek nevnímáme jako dávku sociální pomoci. To je společenské ohodnocení role matky a její práce při výchově dětí. Je to těžká dřina na čtyřiadvacet hodin denně. Pokud mě položíte otázku stejnou jako jeden můj sociálnědemokratický kolega: "Vždyť může být ženská, která bude mít pět dětí po čtyřech letech, takže ona dvacet let nebude nic dělat, a pořád bude mít slušný příjem", odpovím, že ta otázka je absurdní. Ona totiž obsahuje tvrzení, že dvacet let nebude nic dělat. Vychovat pět dětí, číst jim pohádky a utírat nosy nějaká práce přece jenom je. Hlavně se ale ptám, co je zlého na tom, chce-li někdo věnovat dvacet let výchově pěti dětí. To je přece dobře. Bude zde pět dobře vychovaných dětí a na to si já chci připlatit.
EURO: To pokud budou dobře vychovány. Už dnes je ale pro určité sociální skupiny dělání dětí jedním ze způsobu obživy.

KALOUSEK: To bylo ale ošklivé. Je tu však především obrovské riziko jednorázového porodného. Proto jsem na ten výkřik sociální demokracie reagoval rezervovaně a nikdy bych s tím nesouhlasil. My chceme podporovat výchovu dětí. Odmítám, že rodičovský příspěvek je populismus, a jsem přesvědčen, že dvanáct či třináct miliard ročně společenského ocenění maminek není přehnané. A kdybyste mne chtěl obvinit ze sobectví, nebudu vám odporovat. Kdo jiný mně bude přispívat na důchod než děti, které se nyní rodí? Jestli se dnes někdo dopouští výroků o teletnících, kde býci jsou připouštěni ke kravám, měl by vážit slova už jenom proto, že jeho prezidentský důchod mu může být vyplácen jenom díky tomu, že jeho vrstevníci měli rodiny a nějaké děti. I já bych si přál, aby mně podobná generace platila jednou důchod, byť podstatně skromnější.

MIROSLAV KALOUSEK (46) se narodil v Táboře. Absolvoval Vysokou školu chemicko-technologickou a v roce 1984 se stal členem Československé strany lidové. Do roku 1990 působil jako technolog a vedoucí investičního útvaru v n. p. Mitas Praha, později jako poradce vicepremiéra Josefa Luxe. Byl náměstkem ministra obrany (1993-1998) a od roku 1998 je poslancem. V letech 2002 až 2005 byl předsedou rozpočtového výboru sněmovny. Ostravský sjezd KDU-ČSL v listopadu 2003 jej jako představitele pravého křídla zvolil předsedou strany. Je ženatý, má dvě děti.

Foto popis| ODJEZD. Miroslav Kalousek odstartoval volební kampaň, ale jestli jeho strana letos dorazí do sněmovny, je podle průzkumů agentur trochu nejisté. Jistá je naopak změna spojenců: programově si KDU-ČSL rozumí nejvíc s Topolánkovou ODS, vztahy s ČSSD poškodila kauza Gross.
Foto autor| FOTO: Jan Rasch

Foto autor| FOTO: ČTK

O autorovi| JAN ŠTĚTKA (jan.stetka@euro.cz), PAVEL PÁRAL (pavel.paral@euro.cz)

Klíč| Kalousek Miroslav; KDU

Volby, mocní, vrazi
Literární noviny 
18.4.2006 | rubrika: Domov | strana: 2 | autor: KAREL PEŠEK

LIDOVÉ PRÁVO DNES

Česká média obecně ráda citují mocné. Když lidovky uvedou na titulní straně hlavní článek o italských volbách citátem či parafrází Berlusconiho "Volby byly plné podvodů" (13. dubna), je to příznačným projevem faktu, že jsou deníkem neseriózním a pravičáckým, vyjevujícím leckdy přímo barnumsky svou slabost pro "silné" bez ohledu na to, jak povážlivý je jejich kredit. Proto neudivuje, že v Lidových novinách i v jejich sesterské Mladé frontě nacházíme různé přihrávky Vladimíru Železnému, třeba ve formě připomínek, že ve volbách stále může překvapit. Nad unionisty, jakkoliv mají se "stranou za třetí Železného imunitu" srovnatelné preference, ovšem lámou hůl širokou škálou metod, sahající od prosté ignorace po ironizování i pokleslé zesměšňování.
Pro kritické čtenáře je již dlouho jen smutně zábavné, jak oba deníky "kopou" za ODS a Václava Klause. Minulý týden jsme mohli například v LN v rubrice "Proč ráda žiji v Praze" číst vyznání manželky pražského volebního lídra ODS Miroslava Topolánka a stylem nechvalně známým z normalizačních časů byla vylíčena návštěva Václava Klause na jednom karlovarském gymnáziu. List nás ani u této převýznamné události nepřipravil o fotografii oblíbeného politika, tentokráte i s chotí. Obdobně si - také hned na druhé straně - počínala Mladá fronta, taktéž s velkou fotografií, na rozdíl od lidovek ale barevnou.
Zatímco 12. dubna věnovaly Mladá fronta a Právo téměř polovinu titulní strany italským volbám, daly Lidové noviny tamtéž větší prostor zprávě o tom, že Vladimír Tlustý vycestoval do Itálie za účelem získání dalšího čutálisty coby volebního maskota ODS (jelikož nedávno na Ruzyni čekal z téhož důvodu do pozdní noci na jiného sportovce, je to nechtěně významná zpráva o volební demokracii). Poté, co se překvapivě vysoké preference Strany zelených zdají škodit i ODS, budeme v lidovkách zřejmě tu a tam číst o zelených také kritické články, nejen výmysly jako nedávno ty od pana Havlíka o spojení bursíkovské SZ s havlovským Hradem. Skeptičtější jsem se svou nadějí u Mladé fronty, jejíž proměna ve vztahu k zeleným ve srovnání s ignorací za beránkovské éry SZ nemůže být výmluvnější, i u Práva, jež kolísá mezi evidentní mediální pomocí zeleným a svým tradičním upřednostňováním levicových stran. Lidové noviny byly každopádně jediným deníkem, který přinesl zprávu o tom, že si SZ ponechala na předních místech kandidátek někdejší republikány. Kdyby ale uměly investigativní žurnalistiku, netvrdily by, že je Robert Gruzovský z jasně volitelného - druhého -místa středočeské kandidátky SZ republikanismu dočista prost a že se ve straně těší velké podpoře. Na protest proti jeho umístění se v SZ totiž skládaly funkce, navíc nešlo jen o Gruzovského minulost, ale i jeho lži ohledně formy jeho působení u republikánů. Ty tedy současné vedení SZ toleruje. Uvidíme, zda bude obecný nezájem médií ukazovat kostlivce v zelených skříních trvat až do voleb. Kéž by si české deníky zvykly alespoň během tří předvolebních měsíců informovat u svých autorů o jejich případném institucionalizovaném vztahu k jednotlivým stranám. Právo například pod články Petra Uhla píše pouze "autor je novinář" - on je přitom členem SZ a kandidátem na volitelném místě. Lidové noviny u ekonoma Pavla Kohouta - ultraliberálního "jestřába", mezi obdobně laděnými domácími mediálními ekonomy jednoho z nejjednostranějších - uvádějí "analytik PPF". On je ale přece také smluvním spolupracovníkem ODS!
Volby nevolby - zprávy toho druhu jako ta z uplynulého týdne, že byl tzv. lesní vrah odsouzen na doživotí, budou v zoufale provinčním Lidovém Právu Dnes asi vždy na první straně, v MF Dnes s nenáležitě - bulvárně - velkou fotografií cca 20 x 9 centimetrů, v Právu se snímkem ještě o něco větším.

AKTUALITY Z EVROPSKÉ UNIE
Logistika 
18.4.2006 | rubrika: Monitor | strana: 10 | autor: Ing. Jiří Kladiva

* DOPRAVNÍ POLITIKA

Evropská komise se dotazuje logistiků - Komise se chce dozvědět od praktiků z dopravní branže, jak mohou být dopravci navzájem propojeni. Za tím účelem byla odstartována on-line konzultace pod názvem Logistika na podporu nákladní intermodality. Stanoviska se mají odevzdat do konce března. Svaz spedice a logistiky ČR (SSL) obdržel dotazník od bruselské organizace CLECAT. Pravděpodobně v červnu chce Komise zveřejnit první výsledky. V roce 2007 se počítá s konkrétním akčním plánem. V konzultačním dokumentu se uvádí, že dopravní logistika a intermodalita musí mít do budoucna pevné místo v politické agendě. Komise si je vědoma, že rozvoj dopravní logistiky a intermodálních dopravních řešení se stává především podnikatelským úkolem. Cílem Komise je spíše zlepšovat institucionální rámcové podmínky k podpoře logistických inovací. Jednou z ústředních otázek je, zda EU potřebuje pro multimodální dopravu pravidla týkající se kvality, odpovědností a odškodňování anebo zda to má řešit sám trh. Na druhou polovinu dubna je plánován v Bruselu workshop. Vedle expertů z členských států EU, Evropského parlamentu a profesních svazů se jej účastní také logistici.
Blíží se návrh směrnice EU o bezpečnosti řetězců - Návrh zakrátko přinese minimální podmínky pro všechny účastníky dopravních řetězců. Podniky, které směrnici uplatní, se budou moci nechat certifikovat. Systém bude postaven na dobrovolnosti. Certifikované podniky budou mít výhody při bezpečnostních ověřováních v rámci celních kontrol (antiteroristická ochrana).

* SILNIČNÍ DOPRAVA

Nově řešit vstup do povolání v nákladní dopravě - Návrh nové směrnice pro silniční nákladní dopravu by měl být k dispozici ještě do konce roku. Oznámil to dopravní komisař EU J. Barrot koncem února při přijetí delegace Mezinárodní unie silniční dopravy IRU. Uvedl, že náročné a jednotné standardy pro vstup do povolání jsou nezbytné pro férovou konkurenci a pro bezpečnost na evropských silnicích. Bude rovněž usilovat o dalekosáhlou daňovou harmonizaci v rámci EU. Komisař ovšem rovněž varoval před velkými očekáváními: "Je známo, že půjde o dlouhý a obtížný proces, než se členské státy EU dohodnou v daňových otázkách." Komisař podtrhl význam silniční dopravy zboží v hospodářském rozvoji EU: Silniční doprava je motorem realizace Lisabonské strategie pro větší růst a zaměstnanost v Evropě - i když dráha a voda své podíly na trhu zdvojnásobí.
Postihy za přestupky vymáhat celoevropsky - Postihy za dopravní přestupky se mají do budoucna vymáhat v rámci celé EU. Návrh směrnice chce EK předložit v krátké době. Oznámil to dopravní komisař EK J. Barrot na neformálním setkání ministrů dopravy v Bregenzu počátkem března. Příslušné držitele vozidel bude možno vyhledávat celoevropsky - za předpokladu zlepšené spolupráce národních úřadů a snazší výměny dat. Tímto opatřením pro dopravní sektor se má završit rozhodnutí ministrů spravedlnosti z roku 2003. To předpokládá, že v rámci vnitrounijního řízení bude možno bez velkých komplikací vymáhat peněžité pokuty nad 70 eur ve státu bydliště viníka. Komise bude ještě znovu rozhodovat o minimální částce pro mezinárodní postih. Dvoudenní jednání ministrů, zaměřené na zvýšení silniční bezpečnosti, proběhlo pod mottem "Crossing borders in road safety - creating a transeuropean road safety culture". Bylo také dohodnuto pořádat od roku 2007 jednotné dopravně bezpečnostní kampaně. Hlavními tématy mají být alkohol a únava za volantem.

* LETECKÁ DOPRAVA

O ilegálních cenových dohodách v cargu - EK a kartelové úřady v USA vyšetřují celou řadu leteckých společností s ohledem na podezření z nelegálních cenových ujednání. Základem šetření jsou cenové příplatky, které aerolinky vybírají již několik let z důvodu cen pohonných hmot a bezpečnosti. Prakticky nulové rozdíly, se kterými jsou příplatky zaváděny nebo zvyšovány, je již "něco zřídkavého" uvádí vedení kartelového úřadu SRN. Vyšetřování bruselských úřadů musí nyní ukázat, zda se jedná jen o nepostihované "paralelní chování" nebo o zakázané cenové domluvy.

* NÁMOŘNÍ DOPRAVA

Zelená kniha k mořské politice -EK chce předložit asi koncem května zelenou knihu k integrované mořské politice. Jejím zveřejněním bude zahájen rozsáhlý konzultační proces k alternativám mořské politiky EU, který potrvá asi rok. Jednou z hlavních výzev je nalézt při využívání moří rovnováhu mezi hospodářskými a ekologickými zájmy. Na jedné straně se má integrovaným přístupem včas zabránit střetům zájmů, na druhé straně jde o to, zvýšit využitím synergických efektů potenciál námořní dopravy.
Nová iniciativa k budoucí přístavní politice - Návrh směrnice EU o liberalizaci přístavních služeb je definitivně ze stolu: EK rozhodla po negativním rozhodnutí Evropského parlamentu (EP) oficiálně zákonnou iniciativu zastavit. Současně bylo oznámeno, že po obsáhlých konzultacích s členskými státy, příslušnými zájmovými skupinami a EP bude vyvolána nová iniciativa k přístavní politice EU. Významným přínosem k debatě o budoucí přístavní politice má být podle EK výroční konference Organizace evropských námořních přístavů (Espo), která se uskuteční ve Stockholmu 1. a 2. června t.r. a na níž bude dopravní komisař EU J. Barrot prominentním řečníkem.

* ŽELEZNIČNÍ DOPRAVA

EK udělila jen dílčí souhlas plánu české vlády podpořit rozvoj kombinované dopravy do konce desetiletí téměř 1,6 mld. Kč. "Komise přistupuje opatrně k možnosti povolit státní pomoc pro železniční vozový park. Je třeba potvrdit, že tyto vagony mohou být použity pouze pro kombinovanou dopravu," vysvětlila v komuniké.

* INFRASTRUKTURA

Upustit od prestižních projektů -Pro projekt přemostění úžiny Fehmarnbelt mezi Německem a Dánskem není podle evropského poslance za stranu Zelených Michaela Cramera v pokladně EU dostatek prostředků. Namísto 20 mld. eur, požadovaných Evropským parlamentem, má být podle současného rozpočtového plánu k dispozici do roku 2013 jen 7 mld. Cramer žádá, aby se upustilo od drahých prestižních projektů a aby se více podporovala doprava v relaci východ - západ.

* CELNÍ VĚCI

Modernizace celního kodexu EU - Europoslanec J. P. Audy (Francie) byl jmenován zpravodajem pro stanovisko mezinárodní obchodní komise EP k návrhu EK na modernizaci Celního kodexu EU. První debata se měla konat 13. 3. a politické dohody či společného stanoviska by mělo být dosaženo do 29. května t.r. Přijetí zprávy Evropského parlamentu v prvním čtení se plánuje na letošní říjen.
Bezpečnostní dodatek - zaváděcí pravidla - EK vydala třetí revizi návrhu zaváděcích pravidel pro předpis 648 (tzv. bezpečnostní dodatek k celnímu kodexu). Text byl diskutován na zasedání výboru pro celní kodex (sekce pro všeobecná celní pravidla), kde byla zastoupena podnikatelská sféra.
Registrace a identifikace ekonomického operátora - V Bruselu proběhlo třetí jednání Projektové skupiny pro registraci a identifikaci ekonomických operátorů (EORI). Tato skupina byla ustavena, aby dělala doporučení a navrhovala požadavky na jednotný evropský přístup k registraci a identifikaci ekonomických operátorů. Taková databáze (buď centralizovaná, nebo decentralizovaná) umožní, aby se operátor registroval pouze jednou v celé EU a je nezbytným prvkem celní e-reformy.
Reforma celního kodexu - Probíhá v rámci Transit Contact Group, která se naposledy sešla 22. února. Reforma tranzitu a NCTS se bude konzultovat nejdříve s podnikatelskou sférou a za pomoci přímých kontaktů s EK.
Seminář Clo 2007 o Single Window - Seminář na vysoké úrovni se konal začátkem března v Innsbrucku a týkal se evropské strategie pro koncepci single window v mezinárodním obchodě. "Single Window - jediné okénko" má umožnit obchodníkům předkládat všechny doklady, nutné pro pohyb zboží přes hranice EU podle celních a dalších předpisů (např. zemědělské, sanitární, veterinární, ekologické) pouze jedinkrát, protože všechny úřady ve hře budou mít přístup k předloženým informacím. Semináře se účastnili mj. generální ředitelé národních celních správ nebo jejich zástupci. Hlavními cíli semináře bylo dosáhnout jednotného chápání koncepce Single Window, schválit jednotný přístup k jejímu uplatnění, vypracovat strategii Single Window, zdůraznit význam vytvoření komunikačního rámce k zajištění efektivního zavedení.
Problematika se projednávala v pěti pracovních skupinách. Výsledek projednání byl shrnut v závěrečném dokumentu pod hlavičkou EU a rakouského ministerstva financí, který zahrnuje společnou definici a chápání koncepcí Single Window a One Stop, vztah obou koncepcí, rozdělení úkolů a odpovědností a důvody, proč má být iniciativa na straně celních úřadů. Bylo dále mj. konstatováno, že politický rozměr Single Window jde daleko za limity cla. Vstup IT do denního života má silný dopad na veřejný sektor. Podstatná tu je koncepce e-government (elektronické vládnutí), která má na celoevropské úrovni odstranit bariéry a usnadnit volný pohyb obchodu a občanů v rámci společného trhu. Evropská komise přijala koncem února opatření o interoperabilitě v rámci elektronického vládnutí. Ta požaduje, aby všechny veřejné úřady byly schopny si vyměňovat e-informace a vzájemně se přiblížit při poskytování služeb.

O autorovi| Ing. Jiří Kladiva, informační báze CBC/SSL

ZELENÍ KAMIONŮM ZELENOU NEDAJÍ
Logistika 
18.4.2006 | rubrika: Monitor | strana: 12

Kamiony na českých silnicích dostanou od 1. července významnou úlevu. Budou moci jezdit i v neděli dopoledne, což měly dosud zakázané, pokud nevezly rychle se kazící zboží. Také v době letních prázdnin budou moci nově jezdit i v sobotu a jízdu budou mít zakázanou jen v pátek od pěti hodin odpoledne do devíti večer. Tuto změnu přináší nový silniční zákon, který přijala sněmovna loni v prosinci. O úlevě se při schvalování zákona nemluvilo, ale ministr dopravy Milan Šimonovský řekl, že o této změně ví, nesouhlasí s ní, ale byl to kompromis. Jeho výsledkem je, že budou moci kamiony jezdit víc hodin v týdnu než doposud. Nově se kamionová doprava zpřísní o letních prázdninách v pátek, naopak se povolí nákladní doprava po celý rok i v neděli do jedné hodiny. Pokuty, které hrozí za porušení stanovených časů, jsou ale nízké. Překročení je hodnoceno jako přestupek a řidič kamionu může dostat pokutu nejvýš dva tisíce korun. "Tento zákon bude lépe vyhovovat potřebám obchodníků, kteří musí zásobovat své prodejny, a potřebám průmyslu," řekl mluvčí Sdružení dopravců Česmad Bohemia Martin Felix.
Podle ekologů to však přiláká do země další dopravce, což zvýší zátěž silnic a riziko nehod. "Kamiony o víkendu po silnicích jezdit nemají, není možné podřizovat bezpečnost a klid partikulárním zájmům dopravců," řekl ČTK Vojtěch Kotecký z Hnutí Duha. Za kontraproduktivní považuje změnu místopředsedkyně Strany zelených Dana Kuchtová. Větší rozsah jízd přes Česko podle ní povede ke zvýšení počtu kamionů na silnicích v době, kdy lidé jezdí na chalupy, soudí. Program zelených obsahuje zákaz jízd kamionů přes zem od pátečního večera do nedělní noci.
Podobně jako nyní v ČR platí nedělní zákaz pro nákladní vozy nad 7,5 t celoročně v Německu. V letních měsících navíc nesmějí kamiony a těžké nákladní automobily jezdit ani v sobotu od 7 do 20 hodin. Rakousko v létě k nedělnímu zákazu přidává ještě omezení jízd v pátek odpoledne a v sobotu dopoledne. V Maďarsku platí zákaz pro jízdy v neděli od jara do podzimu. V létě je navíc rozšířen i na sobotu od 8 hodin.

Klíč| Šimonovský Milan

Jedeme v tom spolu
Logistika 
18.4.2006 | rubrika: Spektrum | strana: 52 | autor: Ing. Martin Špryňar

Sdružení automobilové dopravy ČESMAD Bohemia zahájilo mediální kampaň s názvem "Jedeme v tom spolu", která má vysvětlit veřejnosti některé zažité omyly a nepřesnosti způsobující negativní postoj české populace vůči kamionům. To ostatně potvrdil průzkum společnosti STEM/MARK uskutečněný v únoru 2006; až 90 % obyvatel si myslí, že kamionová doprava nepřiměřeně zatěžuje dopravní systém a měla by se výrazně omezit.

Kampaň je zaměřena především na objasnění a zdůraznění role kamionové dopravy pro ekonomiku České republiky i Evropy a její reálnou nenahraditelnost při dopravě zboží. "Chtěli bychom lidem vysvětlit, že s tím, jak roste blahobyt společnosti a poptávka spotřebitelů, zákonitě roste i kamionová doprava, která jediná umožňuje nejpružnější a nejefektivnější pohyb zboží po republice," vysvětluje Vladimír Starosta, prezident sdružení ČESMAD Bohemia. Ani desetiletí trvající podpora EU jiným způsobům dopravy nepřinesla změnu - 90 % zboží je v Evropě přepraveno pomocí silniční nákladní dopravy.
Argumenty existují i v oblasti údajně rostoucí nehodovosti kamionů a jejich ekologické zátěže. Řidiči nákladních vozidel nad 10 t zavinili v roce 2005 pouhých 5 % dopravních nehod. Tuzemský vozový park patří k nejmodernějším v Evropě, průměrné stáří kamionů je necelých 9 let, zatímco u osobních aut je to až 14 let. "Většina nejtěžších tahačů splňuje nejpřísnější ekologické limity EURO 2 či 3 a jsou tak mnohem menší zátěží pro životní prostředí, než statisíce starých škodovek bez katalyzátorů," doplňuje Martin Špryňar, generální tajemník sdružení.
Za katastrofálním stavem tuzemských silnic stojí především jejich dlouhodobé podinvestování z hlediska oprav i kvality samotných asfaltových povrchů. Silniční nákladní doprava je zatížena mohutnými odvody do státní pokladny i dalšími platbami, jako je silniční daň, spotřební daně z paliv, pojištění vozidel, budoucí mýtné, placená povolení a školení. "Platíme dostatek, aby se mohly stavět kvalitní silnice pro všechny, bez stálého svalování viny na kamiony," říká Martin Špryňar.
Argumenty autodopravců jsou srozumitelně koncentrovány v otevřeném dopise sdružení předsedovi Strany zelených Martinu Bursíkovi, který přetiskujeme:

Vážený pane předsedo,
s narůstajícím údivem sleduji Vaše vystoupení z poslední doby na téma nákladní silniční dopravy, které chápu já i většina dopravců a řidičů kamionů jako tradiční kolorit českých předvolebních kampaní. Již Vaše vyjádření v rozhovoru pro MFD, že Vás osobně do Parlamentu dovezou kamiony na mé tváři vyvolalo úsměv. Marně přemýšlím, kterou část kamionu jste měl na mysli, protože vzhledem k Vašim vyjádřením Vás pravděpodobně do kabiny žádný řidič nepozve.
Nicméně důvodem mého otevřeného dopisu je Vaše vystoupení v předvolební debatě v Otázkách Václava Moravce dne 9. března 2006, kde jste zmínil, že jedním z hlavních volebních témat Zelených je zákaz kamionové dopravy od pátku 15,00 hod. do neděle 24,00 hod. a že železnice má 50 % volných kapacit. Na Vaše vyjádření reaguji otevřeným dopisem ne proto, že bych měl strach z prosazení Vašeho záměru, ale rád bych zachoval tento typický případ předvolebního populismu pro příští generace a navíc v silniční dopravě jsme léta zvyklí si vše říkat na rovinu. Z tohoto důvodu Vás zdvořile žádám o veřejnou odpověď na následující jednoduché otázky.
Dle studie prezentované na konferenci v Evropském parlamentu k Dopravní politice EU v červenci loňského roku, by znamenalo 50% (hypotetické) zvýšení kapacity železniční dopravy úbytek v nákladní silniční dopravě o pouhá 3 %. Co vy na to? Skutečně trváte na tom, že Váš návrh vyřeší současnou situaci, která je spíše způsobena málo kapacitní infrastrukturou v České republice? Před přibližně třemi týdny komisař EU pro dopravu Barrot veřejně přiznal, že Dopravní politika EU je nefunkční a je čas na její změnu. Ideály o násilném převodu zboží ze silnice na železnici se v ní objevují několik desítek let. A výsledek? V rámci EU vozí zboží v 90 % silniční dopravci. Napadlo Vás někdy, že kamion nejezdí pro potěšení svého majitele, ale veze zboží pro Vaše voliče? Zeptal jste se někdy výrobců, proč dávají přednost silniční dopravě?
V silniční dopravě pracuje více než 400 tis. řidičů, které Vaším návrhem připravíte o část pracovní doby, tím pádem i výdělku a mnohé rovnou i o zaměstnání. Co jim mohu za Vás vzkázat? Pro připomenutí jsou to též voliči.
Zákaz jízd v takovémto rozsahu by byl v Evropě unikátním opatřením. Z toho jasně plyne znevýhodnění českých dopravců proti zahraniční konkurenci. Čeští dopravci se tak stanou v Evropě jedinými podnikateli, kteří budou moci pracovat pouze čtyři a půl dne v týdnu. Vzhledem k tomu, že jejich výrobním prostředkem je velice drahá moderní dopravní technika (průměrné stáří českých tahačů je o šest let nižší než osobních automobilů), je pravděpodobné, že při tomto omezení nebudou schopni ji splácet. Po jejich likvidaci se doprava nepřesune na železnici, ale převezmou ji zahraniční autodopravci s levnějším zastaralým vozovým parkem, což může znamenat výrazně vyšší ekologickou zátěž. Nemyslíte, že Vaše opatření bude z tohoto pohledu spíše kontraproduktivní? Nebylo by slušné všem stávajícím i budoucím investorům poctivě sdělit, že budou muset radikálně změnit výrobní rytmus, neboť jejich podniky budou zásobovány pouze čtyři a půl dne? Očekáváte, že za těchto podmínek zachovají České republice svou dosavadní přízeň?
Dle nezávislých průzkumů využívá většina populace k nákupům velkých nákupních středisek. Pokud se nemýlím, tak k většině z nich koleje nevedou, ani nemají příliš velké skladovací prostory. Na které nádraží byste mi doporučil, abych si s rodinou o víkendu dojel na nákup?
Vážený pane předsedo, možná jsem se neubránil troše nadsázky, ale Vaše návrhy též nepůsobí seriózním dojmem a rozhodně nezohledňují ekonomickou realitu dnešní Evropy. Byl bych jen rád, abyste citlivé téma silniční dopravy jen nezneužíval k předvolebnímu boji, ale též seriózně nastínil občanům dopady Vašich naštěstí nereálných opatření.
S uctivým pozdravem

Foto popis| Jeden z bilboardů kampaně

O autorovi| Ing. Martin Špryňar, generální tajemník Sdružení ČESMAD Bohemia

Švédové proti sexu v reklamě
Marketing & Media 
18.4.2006 | rubrika: Aktuality/ze zahraničí | strana: 10 | autor: mat

* Švédská sociálnědemokratická vláda plánuje přijetí legislativy, která by zakazovala reklamu se sexistickým podtextem a sexuálními symboly. Tabu by do budoucna měly být i kampaně, které ženy představují čistě jen jako sexuální objekt, a takové, které naopak zjevně posilují roli mužů ve společnosti. Zákon, pro který by zvedly ruku i poslanci Strany zelených, exkomunistické levice a křesťanských demokratů, by měl být schválen ještě před začátkem léta. Pozorovatelé poukazují na skutečnost, že by takové legislativní opatření přesahovalo ústavní zákon o svobodě slova a tisku z roku 1809. V současnosti řeší sporné kampaně se sexistickým podtextem švédská rada pro reklamu (ERK). Ta ovšem nemá kompetence udělovat pokuty. Vládní iniciativa vzešla z průzkumu, podle něhož se zobrazování sexuálních symbolů a přílišné obnažování stává v médiích široce sdíleným trendem. Švédští zákonodárci se proto možná i rozhodnou pro spuštění vládní kampaně (billboardy a tisk), jež by varovala veřejnost před negativním vlivem konkrétních mediálních obsahů. K dalším návrhům vlády patří i zákaz reklamy na nezdravé potraviny cílené na děti.

Kanadské parlamentně volby 2006 - mocenský súboj liberálov a konzervatívcov
Mezinárodní politika 
24.3.2006 | rubrika: Zeměmi světa | strana: 30 | autor: Michal Sviatko

Dňa 23. 1. 2006 sa konali v Kanadě předčasné federálně parlamentně vol'by, ktorých víťazom sa stala Konzervatívna strana s 36,3 percenta hlasov, druhí skončili liberáli s 30,2 percenta, na treťom mieste sa umiestnila Nová demokratická strana (NDP) s 17,5 percenta. Quebecký blok (BC) dosiahol 10,5 percenta, Zelení 4,5 a nakoniec nezávislí 0,5. Ani jedna strana však nezískala nadpolovičnú váčšinu v Dolnej sněmovní potrebnú na zostavenie váčšinovej vlády. Na základe percentuálneho získania hlasov si Konzervatívna strana zaistila 124 kresiel, Liberálna strana 103, Quebecký blok 51, Nová demokratická strana 29 a 1 křeslo připadlo nezávislému kandidátovi v 308-člennom parlamente.

Sponzorský skandál ako hlavný faktor předčasných volieb

Předčasné parlamentně volby boli priamym dósledkom vyslovenia nedověry liberálnej menšinovej vládě zo strany opozície 28. novembra minulého roku. Předseda vlády Paul Martin musel následné podlá kanadskej ústavy požiadať hlavnú guvernérku (Governor General) Michaelle Jeanovu o rozpustenie komory a vypísanie předčasných volieb. Hlavným dóvodom pre vyslovenie nedověry liberálnej vládě premiéra Martina zo strany opozície bola prvá správa "Gomerovej komisie", ktorá mala za úlohu objasnit' nejasnosti ohladom vyšetrovania sponzorského skandálu, ktorý sa týkal podozrenia z korupcie v kruhoch liberálnej vlády za posledně roky.
Komisiu zvolal sám premiér Martin vo februári 2004 po tom, čo správa generál-neho auditora našla nevysvětlitelné rozporuplnosti týkajúce sa sponzorského programu vládnucej Liberálnej strany. Strana údajné prihrávala štátne zakázky až vo výške 100 miliónov dolárov jej spriazneným firmám. Z tohto dovodu vznikla potřeba ustanovit vyšetrovaciu komisiu, ktorá by mala vačšie pravomoci ako generálny auditor a ktorá by mohla predvolávať svedkov ako i zainteresovaných v danej věci. Od vzniku korupčného skandálu bola v podstatě kanadská politická scéna a hlavně vládnuci liberáli neustále v napatí. Každý netrpezlivo čakal, čo prinesie vyšetrovanie. Činnosť komisie bola však velakrát kritizovaná. Tak zo strany bývalého premiéra Chrétiena, ktorý ju označil za zaujatu voči jeho osobě, ako aj zo strany šéfa opozičných konzervatívcov Stephena Harpera, ktorý viac menej kritizoval všeobecné podmienky činnosti komisie, ktoré ju neopravňovali k tomu, že by mohla prešetrovať Martinové kontraktačně aktivity v čase, keď bol ešte ministrom financií v predošlej vláde.
Všeobecné sa však očakávalo, s čím nakoniec komisia príde v prvej časti svojej vyšetrovacej správy začiatkom novembra 2005. Komisia tu sice poukázala na chyby bývalého premiéra Jeana Chrétiena, ale nepripísala mu nijakú konkrétnu zodpovědnost za finančně prieťahy. Rovnako Paul Martin (ako bývalý minister financií) vyšiel zo správy nepoškodený s tým, že úlohou ministerstva financií bolo stanovovat' celkovú fiskálnu strukturu, a nie dohliadať nad hospodařením. Každopádně však korupčný skandál hodil na vládnucich liberálov ťažké podozrenia z korupcie, a tak sa tlak na odvolanie vlády zvyšoval. Povodně Paul Martin sám sluboval konanie předčasných volieb, ktoré by sa konali v priebehu tridsiatich dní po druhej správě Gomerovej komisie (Február 2006), avšak všetky opozičně strany (Konzervatívna strana, BC, NDP ako i traja nezávislí poslanci) nenechali na seba dlho čakať a rozhodli sa vládě vyslovit' nedověru 171 hlasmi voči 133.

Volebně kampaň a jej hlavně body

Po vypísaní předčasných volieb sa začal tvrdý konkurenčný boj medzi politickými stranami, obzvlášť medzi dvomi najvačšími rivalmi - Liberálnou a Konzervatívnou stranou. Napriek tomu, že korupčný skandál poškodil reputáciu liberálov, Paul Martin išiel do volieb s odhodláním vol'by vyhrať a zostaviť váčšinovú vládu. Výhra vo volbách bola pre něho dóležitá naj menej z troch dóvodov.
Po prvé, víťazstvo liberálov by znamenalo, že by kanadskí voliči nebrali priamo Paula Martina za zodpovědného za korupčný skandál a že problém už viac nepovažujú za dominantný. Po druhé, potvrdilo by to dóveru voči němu ako předsedovi vlády a dalo legitimáciu na pokračovanie ďalšieho kontinuálneho vládnutia Liberálnej strany (Martinovi sa v roku 2004 podařilo vystúpiť z tieňa svojho rivala Jeana Chrétiena, keď sa stal jeho nástupcom a črtala sa před ním slubná politická kariéra). Po tretie, skomplikovali by sa ambície obávaného konzervatívneho vodcu Stephena Harpera stať sa predsedom vlády a dramaticky zmeniť politiku Kanady.
Stephen Harper mal však tiež svoje ambície. Konečné doviesť zjednotených konzervatívcov k volebnému víťazstvu, čo by znamenalo koniec vládnutia liberálov po dvanástich rokoch, a vytvoriť následné priestor pre naplnenie konzervatívnej politiky a jej hodnot. Jeho šance na získanie nadpolovičnej váčšiny neboli však spočiatku podlá odborníkov pravde-podobnejšie ako u liberálov, aj keď sám si veril na viac.
Cielbm Nových demokratov nebolo ani tak vol'by vyhrať vzhladom na ich relativné nízký voličský potenciál, ale hlavně získat' čo najviac mandátov, aby sa stali jazýčkom na váhách akejkol'vek menšinovej vlády.
Quebecký blok, ktorý pósobí len vo frankofónnej provincii Quebec, sa usiloval získať čo najviac prívržencov vo svo-jej provincii na to, aby získal silnejšie slovo vo federálnom parlamente v prospěch quebeckej suverenity.
Tvrdá volebná kampaň, ktorú rozpútali dva najhlavnejšie politické subjekty, sa nezaobišla bez vzájomných osobných invektív. Harper najčastejšie poukazoval na skorumpovanosť liberálov a nemorálnosť ich vládnutia. Na druhej straně, Martin vyslovoval vážné obavy nad budúcou politikou Kanady, ak sa k moci dostane Harper, ktorý podporoval vojnu v Iráku, odmieta Kjótsky protokol a je proti uzatváraniu manželstiev príslušníkmi rovnakého pohlavia (tzv. "gay marriages" boli už však uzákoněné v juni 2004). Paul Martin bol vo svojej taktike strašenia před konzervatívcami dost' intenzívny, pretože sám Harper musel niekorkokrát uisťovať, že nie je sa čoho báť, ak sa stane premiérom, a že by moc konzervatívcov bola vyvážená legislatívnymi právomocami hor-nej komory parlamentu (Senát), kde majú váčšinu liberáli. Avšak paradoxně o dva dni nato vyvolal špekulácie, keď sa vyjadrili, že nevolená horná komora by mala absolutné rešpektovať rozhodnutia přijaté volenou Sněmovnou.

Problémy kanadskej súčasnosti

Vo volebnej kampani samozřejmé nešlo len o poukazovanie rizik, ktoré by vznikli, keby tá ktorá strana vyhrála federálně volby, ale aj o věcné otázky a problémy, s ktorými sa Kanada momentálně potýká. Medzi nimi boli hlavně otázky zdravotně] starostlivosti, fiskálně] nerovnováhy, manželstiev homosexuálov, kanadsko-amerických vzťahov, Quebecu, sponzorského skandálu i imigrácie.
Zdravotná starostlivost' patří medzi najcitlivejšie témy vo volbách všeobecné. Konkrétné systém zdravotného poistenia, v rámci ktorého provincie poskytujú poistencom karty zdravotného poistenia, na základe ktorých majú právo na bezplatnú zdravotnú starostlivosť. Tento systém je kladné hodnotený zo strany občanov, aj z tohto dóvodu konzervativci nepřišli so žiadnou velkou navrhovanou změnou, ktorá by sa například týkala zavedenia paralelného súkromného systému platieb, o ktorom už konzervativci neraz hovořili. Najdiskutovanejšou problematikou v tejto kategorii sa stali dlhé čakacie doby na lekárske ošetrenia, ktoré asi najviac sužujú občanov.
Fiskálna nerovnováha, ktorá vyjadřuje monetárnu nerovnováhu medzi federálnou úrovňou a jednotlivými provinciami, bola jednou z dalších najpertraktovanejších tém vo volbách. Federálna vláda bola v tomto směre kritizovaná, že přijímá od provincií viac prostriedkov, ako im spatné dává. Každá federálna strana okrem liberálov upozorňovala na tento problém a vyjadřovala snahu na jeho riešenie a obmedzenie. Najvačším kritikom je dlhodobo v tomto směre Quebecký blok. Liberáli však argument fiskálnej nerovnováhy odmietali a tvrdili, že je nemožné, aby podmienky pre taký stav existovali, pretože jednotlivé provincie majú rovnaký přístup ku všetkým zdrojom příjmu ako federálna vláda, čím majú byť inými slovami aktívnejšie a iniciatívnejšie pri napínaní svojich rozpočtov.
Manželstva homosexuálov, ako už bolo uvedené, boli uzákoněné parlamentem v lete 2004. Avšak táto problematika sa opáť dostala do debaty vďaka Konzervatívnej straně, ktorej vačšina členov manželstva gayov odmieta. Začalo byť preto nejasné, ako by sa postavila Konzervatívna strana v případe svojho zvolenia k tejto otázke. Líder konzervatívcov Harper sa sám vyslovil, že otázka otvárania problematiky manželstiev gayov by nebola medzi hlavnými prioritami jeho vlády, napriek tomu by sa však nedala vylúčiť situácia, že by určitá skupina konzervatívnych poslancov přišla s návrhom na revíziu zákona. Kanaďania sú vo všeobecnosti pyšní, že v ich krajině platí zákon umožňujúci gayom uzatvárať manželstva a sú na tuto otázku dost' citliví. Preto sa Harper pokúšal byť v tomto směre opatrnější.
Kanadsko-americké vztahy nie sú od vojny v Iráku velmi ideálně. Přispěla k tomu samotná vojenská invázia USA, nevyrovnané ekonomické otázky okolo NAFTA, ako i možná (ne)participácia Kanady na americkom projekte protivzdušnej obrany (NMD).
Politické strany ako Quebecký blok, Nová demokratická strana i Zelení ne-podporujú velmi blízké vzťahy s momentálnou Bushovou administrativou. Podobné zmýšla aj časť liberálov. Samotný Paul Martin bol tiež dosť kritický v kampani voči Spojeným štátom. Na druhej straně Stephen Harper je považovaný za blízkého Bushovho spojenca aj vďaka jeho stanovisku k vojně v Iráku, účasti Kanady na NMD, odmietaní Kjótskeho protokolu ako i jeho konzervatívnej orientácii, ktorá má velmi blízko k americkým republikánom. Vylepšeme vzťahov však nemusí byť automaticky stopercentné, pretože už teraz sa črtá možný spor medzi dezignovaným premiérom a USA v otázke arktických severných vod, ktoré si chce Kanada vojensky podchytit' pre svoju obranu. Spojené státy však danú oblast' nepovažujú za územie Kanady a vojenská angažovanost' ich severného suseda v tomto pasme by bola v rozpore s americkými vojensko-strategickými plánmi.

Konzervativci sl'ubovali silnejšie postavenie Quebecu

V otázke Quebecu liberáli zastávali stanovisko silnej kanadskej jednoty. Paul Martin ako frankofónny politik mal byť jej výrazom. Stephen Harper sa však snažil získať voličov tejto provincie so separatistickými tendenciami vyhláseniami o silnejšom postavení Quebecu v rámci medzinárodných kulturných organizácií, ako je například UNESCO, čo by však narušilo princip kanadského federalizmu. Harper sa okrem iného Quebečanom představoval aj ako kandidát, ktorý je hodnou alternativou "skorumpovaných" liberálov.
Fenomén "skorumpovanosti" súvisiaci so sponzorským škandálom bol všadeprítomný a vysoko frekventovaný počas celej volebnej kampaně v róznych otázkách. Stal sa jedným z najdóležitejších nástrojov volebnej kampaně konzervatívcov, čím chceli zdórazniť nemorálnosť akéhokolvek ďalšieho vládnutia Liberálnej strany.
Dve najhlavnejšie politické strany sa nevyhli ani otázke imigrácie, ktorá je neoddělitelnou súčasťou politiky každej vlády. Vzhladom na skutočnosť, že Kanada je krajina do ístej miery závislá na imigrantoch, prisťahovalci (ktorí sú už kanadskými občanmi) tvoria dóležitú voličskú skupinu. Dokonca značné množstvo kandidátov za ktorúkolvek stranu sa narodilo v inej krajině ako Kanadě. Paul Martin sa snažil získať prisťahovalcov sl'ubom o zrušení povinného poplatku, ktorý musia imigranti zaplatiť před príchodom do Kanady. Jedná sa o sumu 975 CAD na osobu. Martin sa vyjádřil, že táto suma velmi zaťažuje peňaženky nových imigrantov, ktorých život na začiatku je velmi nákladný a nie velmi růžový. Harper tento sl'ub kritizoval vyhlášením, že to bol sám Martin ako minister financií, ktorý "landing fee" zaviedol. Mnoho "nových Kanaďanov" sa však obávalo zmeny imigračnej politiky, ak by sa stal Harper premiérom, čo by im mohlo znemožnit' plány prisťahovať svojich rodinných prí-slušníkov. Tradičné medzi hlavnými imigračnými témami bol aj problém uznávania vysokoškolských diplomov imigrantov, ktorý doteraz nie je riadne vyriešený, následkom čoho je už zaužívaný obraz imi-granta (napr. lekára alebo vedca) s vysokou kvalifikáciou riadiaceho taxi vo veikomestách.

Budúcnosť novej vlády

Boj liberálov a konzervatívcov vyvrcholil volebným dňom, kedy Konzervatívna strana zvíťazila. Ako už však bolo spomenuté, žiadna strana nezískala nadpolovičnú vačšinu potrebnú na hladké vládnutie. Preto aj samotní konzervativci, ktorí sa tešia zo svojho víťazstva, si uvedomujú, že vládnutie nebude jednoduché. Nová vláda bude musieť vyjednávať s opozičnými politickými zoskupeniami na získanie svojej podpory. Najpravdepodobnejšia by mohla byť spolupráca s Novou demokratickou stranou, ktorá podporovala bývalú vládu až do 28. novembra 2005, kedy sa přidala ku konzervatívcom a Quebeckému bloku v otázke vyslovenia nedověry.
Skutočnosť, že konzervativci nemajú poslaneckú vačšinu v parlamente, istým spósobom aj upokojuje liberálnych a Iavicovo orientovaných občanov, pretože na základe počtu hlasov sa automaticky znižuje možnosť přechodu ultrakonzervatívnych návrhov, ktoré by mohli padnúť zo strany konzervatívnych poslancov. Rovnako Stephen Harper si uvědomuje, že ak nechce, aby sa konali předčasné parlamentně volby, bude musieť začať pragmaticky uvažovat' a vyjednávať s opozíciou, a tlmiť požiadavky "jastrabov" vo svojej vlastnej strane.
Před Harperom stoja momentálně štyri vel'ke úlohy - a) očistit' vládnu politiku od korupcie, b) dokázať voličom, že volba Konzervatívnej strany bola skutočnou alternativou liberálov, c) tlmiť opať vychádzajúce požiadavky nezávislosti zo strany Quebecu, ako i d) udržať dobrý obraz Kanady v medzinárodných vzťahoch. Na druhej stranej liberálov čaká obdobie vel-kej sebareflexie a hl'adanie nového lídra, keďže Paul Martin po volebnej porážke vyhlásil, že do dalších volieb stranu nepovedie.

O autorovi| Michal Sviatko (1979) se zabývá politologickou analýzou, srovnávací politologií a mezinárodními vztahy. michals79 @ gmail. com

* Útok na Bursíka
Nedělní svět 
16.4.2006 | rubrika: Sobotní události | strana: 2 | autor: naj, čtk

SOBOTA V ČESKU

PRAHA - Bývalý člen Strany zelených Jaroslav Novák podal trestní oznámení na jejího nynějšího předsedu Martina Bursíka. Podezírá ho z podvodu a korupce. Bursík prý na začátku 90. let zaplatil někdejšímu bytovému podniku za ideální polovinu barokního paláce na Malé Straně desetkrát nižší cenu, než byla její odhadní hodnota. "Trestní oznámení u nás může podat každý na každého. Považuji to za úplný nesmysl," reagoval Bursík. Jaroslava Nováka nezná. Kvůli domu ve Sněmovní ulici se Bursík dostal nedávno do sporu i s pražským primátorem Pavlem Bémem (ODS).

Buldozeru dochází šťáva
Nedělní svět 
16.4.2006 | rubrika: Události | strana: 4 | autor: Jan Malinda

Rok Jiřího Paroubka: sázka na razanci jako všelék se přestává vyplácet

VOLBY 2006

ZBÝVÁ TÝDNŮ 7

PRAHA - "Jsme schopni několik procent v preferencích ovlivnit tím, jakou dáme na vládu referenci," hrozil loni v květnu David Rath coby prezident České lékařské komory čerstvému premiérovi Jiřímu Paroubkovi. Premiér na jeho hru přistoupil a Ratha dosadil na ministerstvo zdravotnictví s úkolem problematický resort vyčistit. Nyní lékaři hrozí neklidem a preference ČSSD před volbami opravdu klesají. Není to jediný paradox prvního roku Jiřího Paroubka ve funkci premiéra.
On sám je však po roce spokojený: "Stranu jsem nepřevzal v ideálním stavu, důvěra ve vládu byla malá. Něco se za mého vedení stát muselo, protože ČSSD se nyní orientuje skutečně na práci, ustaly osobní rozmíšky a prosadili jsme několik důležitých zákonů," řekl Paroubek NS.
Proč loni 19. dubna v kritických chvílích navrhl Stanislav Gross na své místo právě jeho, ví jen on sám. Podle některých komentátorů hledal slabou osobnost, jejímž prostřednictvím by tahal za nitky z Lidového domu. Kritéria této teorie ovšem tehdejší ministr pro místní rozvoj nesplňoval. Vystupoval ostře a individuálně již od velikonočního sjezdu ČSSD v Brně, což musel Gross vidět.
Paroubek po svém jmenování premiérem nevypadal, že by se nechal Grossem ovlivňovat. Vžil se do role krizového manažera, vystupoval razantně a na rozdíl od svých předchůdců začal důsledně dbát na mediální obraz. S výjimkou počátečního úletu v podobě mluvčí Veroniky Skořepové (proslula výroky, že "premiérovi koupí rotoped, aby zhubl, a oblékne ho do módní zelenkavé barvy", za což dostala výpověď dříve, než byla uvedena do funkce) funguje Paroubkova mediální mašinerie bezchybně. Jeho denní program je dodnes vražedný a nestačí mu nikdo z českých politiků. Neváhal vyprovokovat ke slovním válkám Mirka Topolánka ani prezidenta Václava Klause. Sázka na styl "buldozer" se začala vyplácet a preference začaly narůstat.

Pragmatické paradoxy

Aby rychleji snížil až patnáctiprocentní ztrátu na ODS, požádal Paroubek o pomoc Miloše Zemana, paradoxně svého letitého politického nepřítele. Paroubek proti němu brojil od roku 1993 téměř deset let v politickém měsíčníku TREND, který platila jeho nadace nazvaná Společnost Willyho Brandta a Bruna Kreiského. V červenci 2005 šly však vzájemné antipatie stranou a Zeman přijal pozvání na Paroubkovu chalupu, kde od něj Paroubek získal příslib podpory.
"Miloš Zeman má u většiny členů ČSSD velkou autoritu, a kdyby Paroubkovi nekývl, hodně by se před nimi shodil. Mohl si také říci o podporu v prezidentské kandidatuře. A pokud by Paroubek s jeho pomocí nakonec volby vyhrál, Zeman by psychologicky doložil svou pravdu ve sporu s těmi, které označil za nuly - straníky Grossova ražení," míní politolog Jan Bureš.
Změna přístupu k Zemanovi byla jedním z důkazů Paroubkova pragmatismu. Cílem jeho politiky je úspěch za každou cenu, morální zásady už tak důležité nejsou. Proto spolupracuje s komunisty, přestože v době působení na pražském magistrátu razil politiku středu a spolupracoval s ODS. Proto přivedl do vlády bodrého Vítězslava Jandáka, který umí zapůsobit na veřejnost. Proto klade až hysterický důraz na průzkumy veřejného mínění. Proto nutí stranické poslance hlasovat pro zákony, které mají podle průzkumů největší podporu veřejnosti - například schválení registrovaného partnerství.
Až do letošního února Paroubkovi vše vycházelo. Neubrala mu ani letní kauza CzechTek. Naopak. "Nijak zvlášť v popularitě neklesl, dost možná mu propad kompenzovala popularita v řadách vyznavačů tvrdé ruky," říká politolog Ladislav Mrklas.
Zvrat přinesl až rychlý nástup Strany zelených. Po překonání psychologické pětiprocentní hranice začali ubírat ČSSD preference. Z plánovaného povolebního spojence se stal nepřítel. Do toho vyvstaly potíže se vzdorujícími soukromými lékaři a lékárníky, a tak je možné, že už nyní Paroubek angažmá ministra Ratha lituje.

Únava ze skandálů

Velkým problémem se pro Paroubka stala série skandálů od "kakaového" poslance Michala Krause přes zkorumpovaného českotěšínského starostu Jindřicha Sznapku, premiérova poradce Zdeňka Doležela až po aféru s biolihem na ministerstvu dopravy.
"Veřejnost je korupčními kauzami tak otupělá, že ji tento postup nevyvedl z míry," myslí si Mrklas. "Skandály nemají na českou veřejnost takový vliv. Lidé u nás jsou stabilně levicovější a volí spíše podle ekonomických faktorů," říká politolog Jan Bureš.
Premiérovi, který byl ještě před třemi týdny téměř v koncích a nahlas hovořil o možné porážce, nakonec dala šanci příroda - povodně. Paroubek příležitost využil a vyslal do zasažených oblastí sebe i ministry (viz Povodně jako na zavolanou, NS, 2. dubna 2006).
Přestože jindy nedá na veřejné mínění dopustit, aktuální pokles preferencí Paroubek cíleně zlehčuje. "Vždyť on už ani nikdo neví, jak to s nimi je. V posledních volbách to také dopadlo jinak," řekl NS. Nic jiného, než vyvolat nejistotu, mu nezbývá. Že jej podpoří straníci na květnovém mimořádném sjezdu, je téměř jisté. U červnových voleb se výsledek odhaduje hůř.

GRAF

RYCHLÝ VZESTUP, POMALÝ PÁD: PAROUBEK V PRŮZKUMECH MÍNĚNÍ

(údaje jsou v procentech)

Vývoj popularity Jiřího Paroubka Vývoj preferencí ČSSD

BŘEZEN 20 13,3
DUBEN 11,9
KVĚTEN 39 11,4
ČERVEN 15,0
ČERVENEC 63 20,9
ZÁŘÍ 54 21,1
ŘÍJEN 24,5
LISTOPAD 53 25,6
PROSINEC 25,9
LEDEN 58 27,8
ÚNOR 24,5
BŘEZEN 50 21,8

Vývoj popularity Jiřího Paroubka

podle agentury STEM od bfiezna 2005 do bfiezna 2006, číslo vyjadfiuje, kolik procent respondentů o něm smýšlelo kladně.

Vývoj preferencí ČSSD

podle agentury STEM od bfiezna 2005 do bfiezna letošního roku (v srpnu se výzkum nekonal).

POSLEDNÍ PREFERENCE

(údaje jsou v procentech)

VOLEBNÍ ÚČAST 53,6 PROCENTA

ODS 29,3
ČSSD 25,3
KSČM 17,6
Strana zelených 10,5
5 % hranice pro vstup do sněmovny
KDU-ČSL 9,9
US-DEU 2,5
hnutí Nezávislí 1,9
SNK-ED 1,0
ostatní 2,0

ZDROJ: Factum Invenio
(průzkum z 24. - 29. března; 959 respondentů)

Foto popis| KLÍČOVÝ SPOJENEC. Pozváním Miloše Zemana na svou chalupu deklaroval Paroubek nové rozložení sil v ČSSD.
Foto autor| Foto Lucie Pařízková

Foto popis| NEPŘÍTEL ZE ZELENÉHO ÚDOLÍ. Paroubek dobře ví, že mu Bursíkovi zelení mohou ve volbách sebrat desítky tisíc hlasů.
Foto autor| Foto ČTK

Cenzura a komáři
Týden 
18.4.2006 | rubrika: Dopisy | strana: 5 | autor: Eva Voříšková

Konec iluzí, otevřenost škodí, TÝDEN č. 15/06 Z článku je zcela evidentní, že redaktoři Luboš Kreč a Tomáš Menschik si otevřeli továrnu na velbloudy. Jako výchozí surovinu používají s oblibou komáry ze Strany zelených (a dokonce již použité). Strana zelených tak může být hrdá, že se novinářům proti ní nepodařilo najít nic lepšího než uraženou ješitnost jednoho exkandidáta a z kontextu vytrženou vnitrostranickou korespondenci, která před podobnými velbloudáři varuje.

Hubený český kosočtverec
Týden 
18.4.2006 | rubrika: Téma | strana: 44 | autor: Tomáš Čechtický

Sociální rozvrstvení společnosti lze znázornit jako kosočtverec. Horní špičku obývá elita, dolní chudáci. Nejširší část představuje střední třídu. Říká se, že střední třída je základem demokracie. Český kosočtverec je hubený. Lidé středu se necítí doceněni. Není divu, že na politiku hledí úkosem a ve volbách nevybírají osobnosti, nýbrž nejmenší zlo.

Základní sociální žebříček předkládá kniha Zpráva o vývoji české společnosti 1989-1998. Napočítáme v ní šest tříd: vyšší, vyšší střední, střední, nižší střední, dělnickou a spodní (viz Stavy a třídy v Česku). Vrcholem kosočtverce jsou elitní skupiny. V Česku působí především dvě: "japíci" a "staré struktury". Japíci jsou zkratkou z anglického výrazu young urban professionals (doslova: mladí městští odborníci). Jde většinou o manažery. "Staré struktury" jsou někdejší komunističtí funkcionáři, kteří po roce 1989 nabrali správný vítr a proměnili politický kapitál v ekonomický. Zatímco mladých manažerů přibývá a těší se stále větší vážnosti, u starých komunistů je tomu přesně naopak.
Dělnická třída je Marxem zprofanovanou vrstvou, která to listopadovým převratem prohrála jen zdánlivě. Ve skutečnosti ji žádná polistopadová vláda, levicová ani pravicová, nenechala příliš klesnout. Všechny se bály sociálních bouří, které by je mohly připravit o moc. Vždy proto stavěly na sociálním smíru, který trvá dodnes. Skupinou nekvalifikovaných dělníků přechází tato třída do nejnižšího patra žebříčku. Obývají je nezaměstnaní a lidé na okraji společnosti. Střední třídu u nás komunistická strana po únorovém puči roku 1948 plánovitě likvidovala. Mezera se zaceluje jen pomalu. Tradičními představiteli středu jsou živnostníci a drobní podnikatelé, jimž Karel Marx říkával maloburžoazie. Novou, zvolna rostoucí větev tvoří odborníci s vysokoškolskými diplomy a mistři rozličných, často velmi specifických dovedností.
K současnému stavu se vyjadřuje Petr Matějů, sociolog a bývalý poslanec Unie svobody. V pražském Sociologickém ústavu AV ČR vede tým, který se zabývá sociální stratifikací. Tvrdí, že zatímco ve vyspělých zemích tvoří střední stav až 65 procent populace a roste, v Česku dosáhl 40 procent a stagnuje. Toto číslo je výsledkem objektivního průzkumu, představuje souhrn podnikatelů, živnostníků, intelektuálů a dalších osob, jež dnes u nás střední třída zahrnuje. Připomeňme, že výzkumy sledují i takzvanou identifikaci sebezařazením, kdy se dotázaní sami přičleňují k příslušným sociálním vrstvám. Tento - subjektivnější - údaj udává, že do středního stavu se v Česku dnes počítá přes padesát procent populace.
Jádrem demokracie jsou právě lidé středu, přičemž je lhostejné, zda volí pravici nebo levici. Odmítají politické extrémy a vyžadují klidný vývoj, aby mohli rozvíjet své živnosti a firmy, případně bádat nebo tvořit. Odborně se tomu říká, že zhodnocují svůj kapitál, vzdělání a talent.

Viděno pěti

V současné české společnosti je někdy obtížné určit, kdo do středního stavu patří. TÝDEN vybral pět občanů. Tři z nich lze považovat za typické zástupce této třídy. Přísluší k ní vzděláním, postavením i příjmy. Inženýr Pavel Fanta (63 let) žije v Unhošti na Kladensku. K důchodu si přivydělává tím, že pro německou firmu WSS navrhuje elektronické obvody ovládající myčky, pekárny a trouby ve velkých kuchyních. "Je to intelektuální cvičení. Lepší než krmit holuby," poznamenává.
Docent Jaroslav Slípka (54 let) je přednostou Otorhinolaryngologické kliniky Fakultní nemocnice v Plzni. Z titulu této funkce je i vysokoškolským učitelem. Říká: "Učím studenty, to je můj život." Sociologické škatulkování mu nesedí. Cítí se být osvětářem, který má s živnostníkem pramálo společného. Souhlasí však s tím, že se vrstva odborníků rozrůstá. "Dříve jich žilo v každém městečku jen několik, například v Lokti tři: lékař, lékárník a učitel, můj děda."
Muzikolog Ilja Šmíd (54 let) pracuje od dubna letošního roku jako ředitel Symfonického orchestru hlavního města Prahy FOK. Předtím vedl dvanáct let Pražskou komorní filharmonii. Hovoří o směšných platech hudebníků. "Copak Pražané, ti si přivydělají, ale muzikant v Mariánských Lázních bere deset, jedenáct tisíc měsíčně. Když neučí v Lidové škole umění, nemá navíc ani korunu."
Zbylí dva občané, jež redakce navštívila, se ze šuplíku střední třídy vymykají. Jeden dolů, druhý nahoru. Kamila Kocábová (38 let) vede živnost v Kyšicích. Má malé čalounictví, kde je jedinou zaměstnankyní. Sama se stará o patnáctiletého syna a za loňský rok nevydělala ani minimální základ daně, 107 tisíc korun. Před Vánocemi už chtěla dílnu zavřít, ale obchod se najednou zázračně rozhýbal. Naopak manažer pražské firmy (41 let) - říkejme mu třeba M. - má roční příjem mezi čtyřmi a šesti miliony korun. S uvedením příjmení nesouhlasil mimo jiné kvůli tomu, že manželka čeká čtvrté dítě. "Stát se může cokoli, od vykradení domu po únos dítěte. Nestojí to za to." M. řadí sám sebe do nadprůměrné střední vrstvy, nikoli samotné špičky. "V Česku jsou lidé, kteří vydělají více. Já jsem vděčný za to, že nemusím počítat drobné."

Kulakův syn

Pavel Fanta se po roce 1989 stal v Unhošti místostarostou za ODA. Pomáhal rodící se demokracii a věděl proč. Jeho otec býval v dnes čtyřtisícovém městečku starostou a druhým největším sedlákem, hospodařil na 60 hektarech. Pradědeček starostoval také. Dům číslo 106 na náměstí, kde se Fanta narodil, koupili předkové už v roce 1735. Rodina měla svoji historii, postavení a majetek. Byla přesně tím případem, na němž se mohli komunisté po roce 1948 vyřádit - a také to udělali.
V roce 1950 jim strana veškeré nemovitosti vzala a včlenila je do JZD. Dva roky platili družstvu za bydlení ve vlastním domě nájem, pak je vyhodili a vyhnali z Unhoště. Pavlův bratr musel opustit studium medicíny ve třetím ročníku. Když kádrováky na fakultě zajímalo, jak se student v místě bydliště projevuje, národní výbor doslova odpověděl: "Jmenovaného neznáme, avšak je-li to syn kulaka Fanty, další studium nedoporučujeme."
Pavel vystudoval elektrotechniku na ČVUT v době, kdy už teror poněkud zeslábl. Za totality pracoval ve výzkumném ústavu, po listopadu šel na volnou nohu. Živil se programováním, vzal zmíněnou funkci na radnici a spravoval restituované pozemky. Jako tvůrčí programátor nyní zásobuje svými nápady německou firmu.

Asertivní blbci

Významným znakem příslušnosti k té či oné třídě je příjem. Sociolog Jiří Večerník píše o průměrném občanovi střední třídy toto: "Jsou to lidé s vyšším vzděláním a plným ekonomickým zapojením, v jejichž rodinách * vyrůstá pětina dětí. Jejich pracovní příjmy jedenapůlkrát převyšují průměr."
Fanta toto tvrzení naplňuje. Jako živnostník vydělával 15 tisíc korun měsíčně, dalších 15 tisíc tvořilo funkční ohodnocení místostarosty. Peníze za práci pro Němce teprve začne pobírat. Jakmile firma zahájí výrobu kuchyňských strojů řízených jeho programy, bude dostávat z každého kusu malý podíl za technický vzor. "Něco jako autorský honorář," naznačuje. Jeho výše bude teprve stanovena, ale nepůjde o nic závratného.
Hovory o financích mu nevadí, ale nebaví ho. Říká, že do prostoru vyprázdněného komunisty se tlačí různí lidé, ale mnozí tam patří jen svými příjmy, jinak nepřinášejí vůbec nic. Počítá mezi ně kšeftaře, které nezajímá, s čím šmelí. Rychle vydělají a půjdou zase za něčím jiným. Hned vedle se prý řadí profesionální dealeři. Programátora chytá amok, když se mladíka v dokonale střiženém obleku zevrubně vyptává na vlastnosti výrobku a on jen sype z rukávu floskule, které ho firma naučila na školení. "Jsou žoviální, o ničem nepochybují, mají připravený názor a úvahy druhých je nezajímají. Jsou to asertivní blbci."
Obnovu střední třídy zpomalují podle Fantova mínění chybějící základy. Řečeno komunistickou rétorikou, strana vyřízla z těla společnosti staleté rodinné firmy jako vředy, a hle, poctivce teď aby pohledal. Potrvá desítky let, než společnost znovu prostoupí solidnost, nadhled, velkorysost, humor, dobré vychování, šarm. Fanta dodává: "Nemáme oporu, měřítko. Něco stálého, co nepodléhá vlnám. A je to důležité, protože dětem nemáme předat jen know-how, tedy vědomosti, ale také morálku."

U nás v montovně

Fanta vymýšlí v Unhošti chytré elektronické obvody, ale hi-tech firma, která je realizuje, sídlí v Německu. V průmyslové zóně téhož městečka stojí i výrobní hala japonské firmy Furukawa. Vyrábějí se v ní elektrická zařízení, jež se skrývají ve volantech. Jsou to spínací skříňky a vedení ke směrovkám, airbagům a ostřikovačům. Japonci do Unhoště dovezou vše včetně drátů, hotové výrobky ihned odvážejí. Češi poskytují pouze levnou pracovní sílu. A ještě jsou rádi, firma dá práci dvaceti lidem bez maturity, kteří by jinak těžko hledali zaměstnání.
Městečko na kraji Prahy je věrným modelem republiky. Ta se sice pyšní šestiprocentním růstem ekonomiky, jenže růst produkují ze tří čtvrtin firmy podobné Furukawě. Sociolog Matějů vysvětluje, co to znamená: "Podporujeme vznik montoven, tedy zaměstnávání dělníků. To je levicový koncept. Proto si u nás dělnická třída nevede špatně, proto tolik lidí volí komunisty. Kdyby peníze plynuly třeba do výzkumu a vývoje, posílí se hi-tech sektor." Odborníci vyžadují něco jiného než dělníci. Neváhají připlatit za školy pro své děti, chtějí špičkové zdravotnictví, služby... Kdyby v Česku dostali odborníci více příležitostí, střední třída by sílila dle principu sněhové koule.
Matějů obrazně mluví o alianci, kterou levicové vlády utvořily s dělnickou třídou. Musely pro ni vytvořit příznivější podmínky. "Je to masa. Když se rozzlobí, jde vláda od válu." Vůbec první spojenectví však politici uzavřeli s nejvyšší společenskou vrstvou, s ekonomickou elitou. Četné korupční skandály naznačují, že právě elita strany víceméně živí. Jen na oficiálních darech inkasovala loni sociální demokracie úhrnnou částku 34 milionů korun, ODS 17 milionů korun. Jaroslav Michael Pařík je předsedou představenstva brněnských Delta Pekáren, největší pekárenské firmy v zemi. ODS sponzoroval částkou 1,3 milionu. Pro letošní volby za to dostal "trafiku": deváté místo na jihomoravské kandidátce.

Řeč od katedry

Politici tedy pečují o dolní i horní vrstvu společnosti. Až dosud mohli spoléhat na to, že střední třída je klidná, málo nebezpečná. Stačí jí jen něco naslibovat, ona už hlasy nasype -tak zní cynické zkušenosti parlamentních stran. "Než jí dojde trpělivost," upozorňuje Matějů. Docent Karlovy univerzity Jaroslav Slípka i ředitel symfonického orchestru Ilja Šmíd potvrzují, že ta chvíle zřejmě nastává.
Pro Slípku je podle jeho slov práce se studenty živou vodou. Umí jazyky, má nadhled a je dobrý rétor. Přednášky dokáže prosolit humorem a podat tak, že posluchače zaujmou. Hypotetické úvahy o odchodu z univerzity na případnou soukromou kliniku odmítá, byť by se jeho příjem několikanásobně zvýšil. Ve věci má jasno. "Přišel bych o to, co si myslím, že umím. Já radši, co radši, jak zní werichovské úsloví. Více bych ztratil, než získal. Ty peníze mi za to nestojí."
Měsíční plat univerzitního docenta nebo profesora činí v Česku 40-45 tisíc korun. Slípka navíc pobírá příplatek za vedení kliniky a má zdravotnický nadúvazek, tedy slouží přesčasy při pohotovostech jako každý jiný lékař. Na příjem si nestěžuje, ale irituje ho nepoměr mezi vysoce prestižním povoláním vysokoškolského učitele a jeho tabulkovým ohodnocením. Zamýšlí se: "Učitelé své vzdělání nikdy neuměli prodat. Nemají na to čas, chuť ani schopnosti. A česká společnost na to hřeší. Nepochopila, že vzdělání a duševní práce jsou na světě nejdůležitější. Že nápad se prodá vždycky lépe než ocel."

Chvilka s hudbou

Ilja Šmíd má dvanáctileté manažerské zkušenosti s vedením Pražské komorní filharmonie (PKF). Ani on nežehrá na své ohodnocení. Poslední tři roky bral v PKF 30 tisíc měsíčně, podobně jako ředitelé jiných těles. Hájí řadové hudebníky, kteří jsou na tom mnohem hůře. Hráči v PKF pobírají sotva nad 17 tisíc korun, koncertní mistři o sedm tisíc více. Na muzikanta je to prý slušný plat, na malém městě by mohl být o polovinu nižší. Špičkové nástroje jsou přitom nesmírně drahé, zvlášť dechové. Fagot značky Heckel stojí 1,5 milionu korun, lesní roh 250 tisíc, trubka i 200 tisíc. Plechy se navíc vibracemi opotřebují, takže je nutné za osm až deset let koupit nové. Hudebníci si takové výdaje nemohou dovolit, a tak nástroje kupují orchestry a svým členům je buď půjčují, nebo pronajímají. Hráči je totiž opotřebovávají také při soukromých kšeftech: některé se rodí tak, že agentura obvolá muzikanty a sestaví těleso, obecně zvané KMČ neboli Kdo má čas. Orchestr se dostaví do kostela a shromážděným turistům zahraje takzvaný Rekváč aneb Mozartovo Requiem, jejich oblíbený kousek. Lukrativnější bývá natáčení filmové hudby nebo zahraniční zájezd se soukromým orchestrem. Bez takových přivýdělků je postavení českého muzikanta prabídné.
Šmíd argumentuje podobně jako Slípka. "Muzikant je na tom do jisté míry podobně jako učitel nebo lékař. Práci vnímá jako poslání a neumí nic jiného." Pražská komorní filharmonie se v zahraničí těší skvělému renomé: například v roce 2004 na prestižním londýnském festivalu BBC Proms vyprodala s pěvkyní Magdalenou Koženou londýnskou Royal Albert Hall. Zato doma má český hudebník smůlu. "Klasická hudba je tu dnes zcela okrajovým žánrem," zdůrazňuje Šmíd. "Televizi se vyplatí koupit špičkový koncert ze zahraničí, domácí produkce ji nezajímá. Dřív vysílala polovinu koncertů Pražského jara. Teď stěží zazní úvodní Má vlast."

Na zeleném koni?

Podle Matějů hledají lidé středu před červnovými volbami změnu. Buď se od vlády levostředové koalice přikloní k pravici, nebo budou hledat třetí cestu. Proto rostou preference Strany zelených Martina Bursíka.
Pět TÝDNEM oslovených osob tyto úvahy až překvapivě věrně dokládá. Inženýr Fanta přemítá, že dá hlas ODS. Volil by i zelené, ti prý ale tonou v iluzích. "Vodní a větrné elektrárny u nás nemohou nahradit tepelné a atomové. Je to chyba o jeden až dva řády." Lékaři Slípkovi vadí představa, že je manévrován k tomu, aby měl doživotně na výběr dvě strany: "Přivítal jsem, že se konsoliduje Strana zelených a těšilo by mě, kdyby se parlamentní vody začeřily." Muzikolog Šmíd nechce jasně ukázat, kterou stranu si vybere. Uvažuje, koho by mohli volit hudebníci, mezi nimiž se celý život pohybuje. Po listopadu tíhli většinou k pravici, v polovině devadesátých let mnozí z nich otočili a nyní se možná chystá nový obrat.
Živnostníci se pravděpodobně přikloní k ODS ještě více než dříve. Investovali kapitál do zřízení malých firem, vytvořili pracovní místa a byli za to "po zásluze" potrestáni nejvyššími daňovými odvody vůbec. Státu dnes vracejí až polovinu příjmů. Jejich počet od listopadu do poloviny devadesátých let rostl, pak stagnoval a nyní klesá. Čalounice Kocábová hodlá volit ODS jako vždy. Odjakživa byla naladěna pravicově. Věří, že člověk se má o sebe postarat sám, až v nouzi by měl oslovit stát. Neschvaluje způsob, jakým současná vláda zemi vede. "Kamarád opravuje motorky, příbuzní mají cukrárnu. Obchody jdou od deseti k pěti. Prsty v tom má stát. Těm, kdo nechtějí pracovat, dělá sociální pomyšlení. Mezi lidmi nejsou peníze. Mají nějaký majetek, třeba domek, ale nic nevydělají, jen chodí pro podporu. Zákazníků tak ubývá."
Pražský manažer M. je inženýr s titulem MBA (Master of Business Administration). Pracovně přichází do styku s jinými kulturami, hlavně anglosaskou. Prohlašuje, že neexistuje nic, v čem by byl Čech pod úrovní občana vyspělé západní země. Angličan nebo Němec prý umí být stejně vykutálený, jenže doma za to dostane přes prsty. M. tak jinými slovy opakuje už klasickou stížnost zahraničních investorů a tuzemských podnikatelů: kvůli nevymahatelnosti práva je Česko pořád ještě "zdivočelou zemí".
Český manažer hovoří o spoluobčanech uznale, ale upozorňuje, že pro praktiky tuzemských politiků žádné pochopení nemá. Předvolební souboj ČSSD versus ODS prý není kvalifikovanou soutěží o budoucnost země, nýbrž hokynářským handrkováním o moc. "Politika se dělá pro děti," říká M., "měli by ji mít na starosti lidé, kteří si peníze už vydělali. Přemýšlím o tom, že dám hlas Straně zelených. Typický volič zelených rozhodně nejsem, ale chci Paroubkovi a Topolánkovi vzkázat: Pánové, takhle se to nedělá."

Obleční, šperky a další doplňky modelky v brýlích na obálce TÝDNE redakci zapůjčily firmy Boss, Halada, Salvatore Ferragamo.

***

Česká společnost nepochopila, že vzdělání a duševní práce jsou na světě nejdůležitější. Že nápad se prodá vždycky lépe než ocel.

Stavy a třídy v Česku

* Vyšší třída:

10 % populace, příjem stovky tisíc korun měsíčně.
Patří do ní manažeři, často velmi mladí. Jejími členy jsou také bývalí komunisté ve vysokých funkcích, kterým se podařilo proměnit politický kapitál v konomický.

* Střední třída:

40 % populace, příjem nad 20 tisíc korun měsíčně.
Členy jsou živnostníci, drobní podnikatelé, vyšší a nižší odborníci, vysokoškoláci, umělci. Jsou to lidé, kteří tržně zhodnocují buď kapitál, nebo vzdělání, kvalifikaci, talent.

* Dělnická třída:

30 % populace, příjem pod 20 tisíc korun měsíčně.
Součástí jsou řemeslníci, kvalifikovaní dělníci a část nekvalifikovaných.

* Spodní třída:

20 % populace, příjem příležitostný nebo dávky v nezaměstanosti.
Sem patří 11 % nezaměstnaných, bezdomovci a lidé na okraji společnosti.

Obrázek

Ilustrace: TÝDEN

Foto popis| Stará struktura. Z předlistopadového komunisty Vlastimila Košťála vyrostl úspěšný podnikatel a fotbalový boss.
Foto popis| Lepší než krmit holuby. Inženýr Pavel Fanta si k důchodu přivydělává programováním pro německé zákazníky.
Foto popis| Učím studenty, to je můj život. Docent Jaroslav Slípka přednáší na lékařské fakultě v Plzni. Výnosnější kariéru na soukromé klinice odmítá.
Foto popis| Ve společenské elitě uvolňují staré struktury místo mladým špičkovým odborníkům. Petra Holomková, generální ředitelka Středočeské energetické.
Foto popis| Ředitel Symfonického orchestru hlavního města Prahy Ilja Šmíd. Na plat si nestěžuje, ale jeho hudebníci nemají ani na nástroje.
Foto popis| Kamila Kocábová vede drobnou čalounickou živnost. Lidé jako ona jsou "po zásluze" trestáni vysokými daňovými odvody a jejich počet klesá.
Foto popis| Růst české ekonomiky stojí na levné pracovní síle. Náročnější střední třída dostává méně příležitostí, upozorňuje sociolog Petr Matějů.
Foto popis| Domácí koncerty klasické hudby se v Česku dostávají na okraj zájmu. Z Pražského jara odvysílá televize nanejvýš úvodní Mou vlast.
Foto popis| Dělnická třída si v dnešním Česku nevede špatně. Peníze vynaložené na výzkum a vývoj by se ale vyplatily víc.
Foto popis| Česká společnost na vitální střední třídu vždy spoléhala. Čechy měly tradičně středostavovský ráz, i když před válkou se ke střední třídě počítala jen čtvrtina obyvatelstva.
Foto popis| Předválečná česká elita: velkoobuvník Tomáš Baťa s rodinou.
Foto popis| Novodobá česká elita: uhlobaron Zdeněk Bakala s chotí Michaelou Maláčovou.
Foto popis| Rozdávání obědů nezaměstnaným na pražském Karlově v roce 1934.
Foto popis| Do spodní třídy odkázané na příležitostný příjem nebo podporu patří 20 procent populace.
Foto autor| Foto: 1, 2, 6, 7 Robert Sedmík, 3, 14 Petra Mášová, 4 Jan Shejbal, 5 Tomáš Nosil, 8, 9 karel Šanda, 10 z knihy Altvaterland, 11-13 ČTK

In medias res
Týden 
18.4.2006 | rubrika: Média & reklama | strana: 120 | autor: -dst

* Ňadro, nebo raději klín? Cudný vládce Miss ČR Miloslav Zapletal na veřejnosti často brojí proti "hambatým" snímkům svých oveček. Jejich intimní partie letos ale neuhlídal. Minulou středu se hned několik bulvárních listů trumfovalo v tom, kdo má pikantnější záběry z finálového večera. Zatímco deník Aha! vybalil hned na titulu neposedné prso Markéty Divišové, Blesk tamtéž sliboval pohled na "pěstěný klín" vicemiss Kateřiny Pospíšilové uvnitř listu. Byl tam! "Úplně vše" ukázala Pospíšilová i v Aha!.

* Škromach neví, co říká. Vědí to ale v Právu. Sociálním demokratům nakloněný deník přinesl minulou středu rozhovor s vicepremiérem a zlínským volebním lídrem ČSSD Povodně by měly obnovit důvěru lidí ve stát. Když se Škromacha na rozhovor zeptaly Lidové noviny, vicepremiér "tvrdil, že o tom vůbec neví", a nevzpomněl si prý ani, když mu redaktor přečetl část "jeho" odpovědí. Interview vyšlo v Právu na zvláštní sedmistraně "Inzerce - Povodně 2006", kde si část zaplatilo i ministerstvo práce. Škromachův rozhovor prý ale nezadalo. Kdo chce vědět více o krkolomnostech kolem tajemného interview, nechť si přečte LN z 12. dubna.

* Hladem proti cenzuře. Že městské a krajské zpravodaje neslouží jen k informování obyvatel, ale také k reklamě politiků, kteří jsou právě u moci, není žádné tajemství. Před blížícími se volbami přibývá hlasité kritiky ze strany opozice: "Metropolitan připomíná někdejší Rudé právo. V žádném čísle nechybějí pochvalné zmínky o zásluhách radnice," postěžoval si na brněnský měsíčník člen Strany zelených Svatopluk Bartík. Na plzeňský krajský měsíčník zaútočila ČSSD. Požaduje místo v redakční radě. Na Královéhradecku oznámil zastupitel Vladimír Derner (KDU-ČSL) rovnou hladovku proti cenzuře ve prospěch ODS...

* Internet přetlačil televizi. Nova už není tak mocná, jak bývala. Minulou středu ustoupila tlaku internetového Seznamu, který se cítil poškozen zprávami o dírách v zabezpečení soukromí jeho uživatelů. Zatímco 7. dubna Nova v hlavní večerní zprávě tvrdila, že správce elektronické pošty se stal terčem úspěšného počítačového útoku, a divákům předvedla i jednu "konkrétní" oběť, minulou středu se ve společném prohlášení nechala dotlačit k formulaci: "Seznam.cz nenapadl žádný počítačový pirát." Majitelé Seznamu předtím Nově pohrozili žalobou, trestním oznámením, stažením inzerce a ukončením další spolupráce.

Foto autor| Foto: 1 - 3 ARCHIV, 4-8 ARKETING & MEDIA

Kdyby byli v Letech vyvražděni Židé, vepřín by už dávno nestál
Týdeník Rozhlas 
14.4.2006 | rubrika: Kultura | strana: 4 | autor: ALENA ZEMANČÍKOVÁ

Nakladatelství Triáda vydalo v roce 2005 - už in memoriam Mileny Hübschmannové, která knihu uspořádala -sborník výpovědí pamětníků holocaustu Po Židoch Cigáni. 900 stran rozhovorů vedených v romštině a přeložených do češtiny je doplněno obrazovou přílohou, rejstříkem a hluboce zasvěcenou předmluvou editorky, v níž cituje nejvýznamnější světové historiky holocaustu a kde podává přehled o praxi vyhlazování Romů za nacismu v jednotlivých evropských státech. Z díla známého "lovce nacistů" Simona Wiesenthala se v předmluvě cituje: "Celý svět ví o zavraždění šesti milionů Židů, celý svět hovoří o tragédii židovského národa, ale sotvakdo ví o tom, že v koncentračních táborech Třetí říše vyvraždili půl milionu Cikánů. Nacisté by byli zplynovali i šest milionů Cikánů, kdyby jich tolik bylo. Cikáni a Židé měli stejný osud. Přesto se tragédie Cikánů nedostala nikdy skutečně do povědomí lidí. V neposlední řadě je tím vinna skutečnost, že vůči těmto lidem tmavé pleti, kteří kdysi přišli z hloubi Indie do Evropy, existuje i po válce stará předpojatost a odmítavý postoj. Správní a policejní místa v nich viděla - jako kdysi - jen,zloděje slepic´ a považovala za pochopitelné, že je Hitler dal pod zámek. Nikdy se na ně nepohlíželo jako na rasově pronásledované - na Židy ano -, nýbrž jako na zvláštní druh,asociálů´, které ve Třetí říši prostě umístili do koncentračních namísto do pracovních táborů."
V oddílu Čechy a Morava cituje editorka historika Ctibora Nečase: "Vládními nařízeními z 2. března a 28. dubna 1942 jsou zřízeny,kárné pracovní tábory´. Do nich mají být umístěni asociálové, žebráci, povaleči, prostitutky - a,práceschopní potulní Cikáni´. Největší z těchto táborů jsou v Letech u Písku a v Hodoníně u Kunštátu. Z Let u Písku stejně jako z Hodonína u Kunštátu jsou pak na rozkaz řídící úřadovny německé kriminální policie v Praze vypravovány transporty do německých koncentračních táborů: nejprve do Buchenwaldu a Ravensbrücku, později do Osvětimi... Jestliže zpočátku měli být v pracovních a koncentračních táborech,převychováváni´ takzvan,asociálové´, pak se koncem války i v protektorátu uplatnilo při,řešení cikánské otázky´ výlučně rasové hledisko."
V předvolebních Otázkách Václava Moravce speciál z Jihočeského kraje se pro zbourání vepřína v Letech a důstojnou úpravu celé lokality, totálně zdevastované stavbou a provozem kolektivizovaného zemědělství, megalomanskou fabrikou na maso, vyslovila pouze reprezentantka Strany zelených. Politikové ODS, ČSSD, KSČ i KDU-ČSL se otázce víceméně vyhnuli nebo se vepřína přímo zastali. S myšlenkou na Simona Wiesenthala člověka nemohlo nenapadnout, že kdyby byli v Letech vyvražděni Židé, vepřín by už dávno nestál, protože Židé mají ve světě mnohem větší zastání, jsou mezi nimi významné osobnosti světové vědy a kultury a - na to nesmíme zapomínat - jsou mezi nimi i vlivní politikové, finančníci a průmyslníci. Romové nemají nikoho, kdo by likvidaci vepřína zaplatil. A demokratičtí politikové - ať už z důvodů populistických, ekonomických nebo z důvodů vlastního přesvědčení - to, zdá se, nepovažují za důležité.
Milena Hübschmannová v knize píše: "Kolik Romů zahynulo v koncentračních táborech nebo bylo podrobeno,zvláštnímu zacházení´ ve svých domovech nebo kdekoli při setkáních s příslušníky,likvidačních komand´, není známo... I kdyby jen jeden jediný člověk přišel o život jen proto, že patří k nějak,rase´ nebo etnické skupině, je jeho smrt zločinem vzbuzujícím obavy o budoucnost lidstva. Neměli bychom se tedy vnitřně zastydět, přeme-li se o počty obětí?"

Zatočí s drogami? Leda frázemi
Boleslavský deník 
18.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 6 | autor: KATEŘINA VOLNÁ

Liknavý přístup k boji proti omamným látkám se politikům vyplácí * Lidem to škodí

Recept na to, jak naložit s drogami, strany nemají. Alespoň ve volebních programech o něm cudně mlčí. A jako prioritu nevnímá problémy s návykovými látkami žádná ze stran, které se chystají dobýt křesla v parlamentu. Odborníkům se to nelíbí.

Praha - Upijeme se k smrti. A naše děti budou moci fetovat docela snadno. To v podstatě slibují předvolební programy stran, které by rády do parlamentu. "Nenabízejí konkrétní řešení současných problémů, převládají všeobjímající fráze," hodnotí stranické nasazení do boje proti drogám Michal Miovský z Centra léčby závislostí na Karlově univerzitě.
Přitom dosavadní zákony jsou dost děravé. "Měl by se změnit protidrogový zákon, především ta pasáž o beztrestnosti fetování. To prostě likviduje lidi," míní českobudějovický terapeut Milan Kyzour.
Experti také kritizují, že zákonodárci dlouhodobě neberou v potaz materiály, které vytvořili pro lepší koordinaci protidrogové politiky. "Politici na to příliš neslyší, neřídí se tím," upozorňuje lékař Karel Nešpor. Strany před voliče malují především preventivní programy. Kromě trvale nekompromisních lidovců nechtějí strany postihovat uživatele drog, ale jejich prodejce a výrobce. O zákazu kouření se odvažují mluvit s lidovci ještě zelení, reklamu na alkohol a cigarety by mimo zákon postavili komunisté.
Jenže to je málo. Benevolentní přístup ke kouření už nám přitom zkritizovala Evropská unie. Snadno dostupný alkohol se nijak koncepčně neřeší, ačkoliv nadměrně pije třetina mužů a čtrnáct procent Češek. Co s tím? Nešpor by pivo zdražil, protože je podle něj nebezpečně levné. "Po zdražení destilátů kvůli vyššímu zdanění jejich spotřeba klesla. Teď je na řadě totéž u piva, to je v moci politiků a v zájmu lidí," míní Nešpor. Zároveň ale dodává, že před volbami o zdražování piva od politiků uslyšíme jen stěží.

***

S čím jdou proti drogám?

* ODS nechce represe, ale prevenci. Slibuje peníze na programy pro volný čas mládeže.
* ČSSD je pro prevenci kriminality, užívání alkoholu a návykových látek. Do škol by dala psychology. A chce zachovat kolkování cigaret a alkoholu.
* KSČM vyzdvihuje prevenci a je pro zákaz reklamy na cigarety, alkohol či anabolika.
* Strana zelených chce zákaz kouření v restauracích. Slibuje, že se bude řídit odbornými analýzami.
* KDU-ČSL chce trestat nelegální výrobu, pěstování a distribuci drog. Je pro zákaz kouření na pracovištích. A zaměří se na péči o romskou mládež.

Region| Střední Čechy
Publikováno| Boleslavský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Benešovský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kladenský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Berounský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kolínský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kutnohorský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Mělnický deník; Politika a události; 06
Publikováno| Nymburský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Příbramský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Rakovnický deník; Politika a události; 06
ID| 50867b51-ed9c-4cce-8727-2f45a9edc79a

Zelení: K ČSSD máme blíž
Boleslavský deník 
18.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 6 | autor: (lf)

Praha - Zelení sice vyloučili společné vládnutí s komunisty nebo s jejich podporou, ale programově mají blíž k ČSSD než k ODS. Prohlásil to včera předseda Strany zelených (SZ) Martin Bursík. V porovnání se zahraničními zelenými jsou však čeští zelení blíže středu.
"Náš vstup do parlamentu zamíchal kartami. Do té doby byly ve hře jen dvě varianty - velká koalice ČSSD a ODS, nebo menšinová vláda s podporou komunistů," prohlásil šéf SZ ve včerejší televizní debatě. Jeho protivník - premiér Jiří Paroubek (ČSSD) - včera koalici s občanskými demokraty vyloučil. Odmítl i vládní koalici s komunisty. "Nikdy jsme o tom neuvažovali," řekl. ČSSD by prý byla jen v takové vládě, v níž by dokázala prosadit svůj program. Jinak půjde raději do opozice.
Bursík řekl, že ODS je zeleným bližší v oblasti ekonomické, jejich rovnou daň však odmítají, sociální demokraté zase v oblasti sociální, dopravy a životního prostředí. Bursík však dodal, že jedna věc je program ČSSD, druhá jeho naplňování. "To, co je na papíře, to je významně odlišné od toho, jak se projevovala sociální demokracie v posledních dvou volebních obdobích," uvedl Bursík.

Region| Střední Čechy
Publikováno| Boleslavský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Benešovský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kladenský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Berounský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kolínský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kutnohorský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Mělnický deník; Politika a události; 06
Publikováno| Nymburský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Příbramský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Rakovnický deník; Politika a události; 06
ID| d9b01e47-0f1e-4814-9fb1-936b789fa1c9

Kopřivka ze zelených
Boleslavský deník 
18.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 6 | autor: Libuše Frantová

KOMENTÁŘ

Strana zelených se dere do uzavřené elitní společnosti parlamentních stran. A velké partaje začínají z jejich raketového vzestupu dostávat kopřivku. Levice, k níž mají všude v Evropě zelení nejblíže, je zaskočena, že zelení odmítají možnost vstoupit do koalice závislé na komunistech. Pokud by skutečně uspěli, donedávna nejpravděpodobnější povolební scénář - menšinová vláda ČSSD s podporou komunistů - by neměl šanci.
Ale ani občanští demokraté nejsou možným novým koaličním partnerem nadšeni. Zelení přiznávají, že mají blíž k sociální demokracii. Navíc jsou spíš stranou jednotlivých proudů a osobností, které se mohou jako nezávislé chovat i ve sněmovně. Koaliční partner se tak těžko bude moci spoléhat na jejich hlasy.
Proto se v zákulisí všech současných parlamentních stran začíná hovořit o tom, že by bylo lepší, kdyby se zelení do sněmovny vůbec nedostali. Není náhodou, že se v poslední době vyrojila všelijaká obvinění, jak Bursík v restituci přišel k majetku. Je to hra nečistá, ale může být úspěšná. Preference zelených jsou křehké a zranitelné. Většina jejich příznivců je znechucena velkými stranami. Když dospějí k závěru, že je Bursík "stejný", nepůjdou raději k volbám.

Foto popis|
Region| Střední Čechy
Publikováno| Boleslavský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Benešovský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kladenský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Berounský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kolínský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kutnohorský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Mělnický deník; Politika a události; 06
Publikováno| Nymburský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Příbramský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Rakovnický deník; Politika a události; 06
ID| b4cb06df-f7bd-458e-96cd-5ce34c7d4dfd

Bursík čelí trestnímu oznámení kvůli domu
Boleslavský deník 
18.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 6

KRÁTCE

Foto popis| Trestní oznámení na předsedu Strany zelených Martina Bursíka (na snímku) podal bývalý člen této strany Jaroslav Novák. Podezírá ho z podvodu a korupce, kterého se údajně dopustil při koupi domu na pražské Malé Straně. Bursík nařčení jednoznačně odmítl.
Foto autor| Foto čtk
Region| Střední Čechy
Publikováno| Boleslavský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Benešovský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kladenský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Berounský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kolínský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kutnohorský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Mělnický deník; Politika a události; 06
Publikováno| Nymburský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Příbramský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Rakovnický deník; Politika a události; 06
ID| 9357f85f-a0be-4e48-a5c3-e5a03a5ab845

Některým stranám nejde o hlasy voličů
Boleslavský deník 
15.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 7 | autor: DALIBOR DOSTÁL

Politologové: Malé strany mohou vznikat i proto, aby v kampani poškodily některou ze silných partají

Většina stran, které jdou do voleb, nemá šanci na úspěch. Některým jde o miliony ze státních peněz, jiné se jen snaží poškodit silné kandidáty.

Praha - Uspět ve volbách? Takový cíl si zdaleka neklade všech šestadvacet stran, které budou v červnu usilovat o hlasy voličů.
Některé z nich politici i politologové podezřívají z toho, že se jedná o strany "na jedno použití". Namísto prosazení a realizace svého politického programu v parlamentu mají jiný cíl. Například lidovci nemohou přijít na jméno Balbínově poetické straně, která již několik týdnů zesměšňuje KDU-ČSL a jejího předsedu Miroslava Kalouska na svých billboardech. "Je zřejmé, že tato strana je v roli bílého koně. Za ní stojí nějaký neznámý útočník," říká Kalousek. Kdo by mohl mít zájem prostřednictvím Balbínovců poškozovat lidovce, netuší. "Bylo by samozřejmě dobré vědět, kdo se mě bojí tolik, že do toho investuje takové miliony," říká Kalousek.
Balbínovci však odmítají jakékoliv úvahy o tom, že jsou jen nastrčenou figurkou ve hře významnějších hráčů. "Není za námi ani žádný miliardář, ani silná politická strana," říká Geniální Guvernér Balbínovy poetické strany Jiří Hrdina. Kampaň zesměšňující lidovce podle něj rozhodně nestojí miliony. "Pro nás to tak drahé není, protože si to dokážeme opatřit levněji. Jde spíše o statisíce korun," dodává Hrdina.
Hlavní motivací současných členů k založení strany podle něj bylo zjištění, že nemají koho volit. "Tak volíme sami sebe, a navíc se u toho dobře bavíme," uvedl Jiří Hrdina.
Podle politologů je možné, že některé malé strany vznikají právě proto, aby v kampani poškodily některou ze silných partají takovým způsobem, kterým by si politici z parlamentních stran nechtěli špinit ruce. Důkazy, že takovou stranou jsou Balbínovci, však chybí. Založit stranu jen tak pro zábavu přitom není vůbec levné. Pokud kandiduje ve všech krajích, stojí to téměř čtvrt milionu. V každém ze čtrnácti krajů totiž musí složit nevratnou kauci patnáct tisíc korun.
Dalším motivem pro zakládání malých stran může být snaha vytvořit co nejvíce alternativ. Například malých, pravicových stran je tolik, že se mezi ně hlasy voličů s jistotou roztříští natolik, že žádná z nich nemá šanci uspět. Některé z nich přitom mohou být záměrně vytvořené "volavky".
Nejde přitom o nic nového. Zejména v komunální politice není neobvyklé, že si strany zakládají umělou konkurenci. "Mám zkušenost z jednoho města, kde ODS založila další dvě nezávislá sdružení, která se dostala do zastupitelstva. A pak pomohla občanským demokratům získat moc na radnici," říká politolog Jan Bureš. Zda podobný systém funguje i na celostátní úrovni, je podle něj těžké odhadnout. Posledním motivem, proč jdou některé malé strany do voleb, je podle Bureše snaha dosáhnout na příspěvek, který stát vyplácí stranám, které překročí jeden a půl procenta hlasů (za každý hlas je sto koruna). "To může vynést miliony," zmínil politolog. Ve volbách do sněmovny v roce 1998 se to podařilo například Důchodcům za životní jistoty a republikánům, v roce 2002 Straně zelených či Sdružení nezávislí.

Foto popis| Politická satira, nebo cílený útok? Billboardy zesměšňující KDU-ČSL dělají lidovcům starosti. Zvláště v situaci, kdy se preference strany v posledních týdnech potácejí na hranici volitelnosti. Balbínova poetická strana, která plakáty vylepuje, však odmítá, že by to dělala na politickou objednávku. Konfrontační styl v předvolební kampani vadí třem pětinám voličů. Neustálé soupeření jednotlivých lídrů lidi podle výzkumu spíše otravuje. Zbývající dvě pětiny takovou formou agitace považují za užitečnou, a proto jim nevadí.
Foto autor| Foto archiv DB
Region| Střední Čechy
Publikováno| Boleslavský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Benešovský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Kladenský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Berounský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Kolínský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Kutnohorský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Mělnický deník; Politika a události; 07
Publikováno| Nymburský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Příbramský deník; Politika a události; 07
Publikováno| Rakovnický deník; Politika a události; 07
ID| a258e3f4-7825-4c12-b68d-1a1b92595bd2

Klíč| Kalousek Miroslav; KDU

Politici si od jara medí na chalupách
Boleslavský deník 
15.4.2006 | rubrika: Téma | strana: 8 | autor: Libuše Frantová

Záliba v chalupaření se nevyhnula ani politikům. Daleko od politických rozmíšek a sporů nacházejí klid a soukromí v přírodě. Někdo v Jizerských horách, jiný v Beskydech, další na Vysočině nebo ve středních Čechách na Slapské přehradě či Podblanicku. Nikdo by svůj "druhý domov" nevyměnil. Každý to své místo, které si našel pro vzácné chvíle strávené s rodinou, považuje za nejkrásnější v České republice. I když tam kvůli své práci nemohou být tak často, jak by si oni i jejich blízcí přáli, jezdí všichni do přírody rádi. Tím se politici nijak neliší od "obyčejných" smrtelníků.

Paroubek: Musí se starat syn

Většina politiků horko těžko zvládá jednu chalupu, ale Jiří Paroubek má dokonce dvě. Chalupu v Horním Maxově v Jizerských horách zdědila jeho rodina po rodičích manželky Zuzany, druhý rekreační dům kousek od Prahy - u Vraného nad Vltavou - je zase dědictvím po jeho rodičích.
Jako volební lídr sociální demokracie se premiér do voleb ani na jednu z nich nedostane. "Všechna starost nyní leží na synovi," řekl. Jinak s rodiči dospělý syn na chalupu už moc nejezdí. "Ale teď musí," dodává Paroubek.
A co obvykle na chalupě premiér dělá? "Pouhé polehávání někde na slunci by mě nebavilo. Perfektně si odpočinu při práci na zahradě, třeba při sekání trávy," prozradil. V zimě si rád zajezdí na běžkách v Jizerských horách.
Zedničení ani jiné stavební práce pro něj prý nepředstavují žádný problém. Ale nejvíc ho baví pečovat o zahradu. "Spíš než zeleninu a ovoce najdete na naší zahradě všemožné druhy květin. Jejich pěstování mne baví mnohem víc než nějaké okopávání mrkve," přiznal premiér. Dobře si odpočine také při houbaření. Manželka Zuzana se věnuje hlavně "chalupářské domácnosti." To je prý její doména.
Někdy premiéra dostihne politika i na chalupě. Minulý rok se v Horním Maxově setkal s Milošem Zemanem. "To ale bylo velmi příjemné setkání," vzpomíná. Návštěvám se nebrání, protože si rád popovídá s přáteli třeba u sklenky dobrého vína.
Až se po volbách situace uklidní, určitě si opět najdu na chalupu čas," už těší se Paroubek.

Topolánek: Chata je druhý domov

Nejkrásnějším místem jsou Beskydy. Alespoň pro šéfa ODS Mirka Topolánka. "Pořídit si něco jiného blíž Prahy? Ani za nic. Tak nádherného místa se nikdy nevzdám. Nakonec do důchodu nemám tak daleko," říká Topolánek.
Poohlížet po chatě se začal před deseti lety, když byly nejmladšímu z jeho tří dětí tři roky. "Poštěstilo se nám sehnat malou chatičku k pronájmu na krásném místě. Po čase ji majitel chtěl prodat, a tak jsme ji koupili. Už jsme tam jezdili jako domů," vypráví.
Chata nebyla velká, a tak k ní ještě dostavěli verandu. "Z malé předsíňky se jde do malého obýváku a po schodech do podkroví, kde jsou čtyři postele. Z bývalého sklepa jsme udělali kuchyňku. Není to velké, ale pohodlné. Máme ispr chu a teplou vodu," pochvaluje si Topolánek.
Vejde se tam celá jeho pětičlenná rodina. Nejsou prý typičtí chalupáři, kteří pěstují zeleninu a kytičky. "Nic tam pořádně neroste, je to přece jen vysoko. Nedaří se ani muškátům. A zima je tam dlouhá. Letos bylo tolik sněhu, že jsme plot k chatě překračovali, vidět z něj bylo jen dvacet centimetrů," popisuje.
Na chatě je pořád co dělat. Spoustu práce dá jen nařezat dříví na tuhou zimu a udržovat zahradu. Manželka Pavla má raději "divočejší" přírodu, ale Topolánek živý plot ze smrků pravidelně zastřihuje. Sám prý leccos zvládne, ale dnes už kvůli nedostatku času přenechává odbornou práci odborníkům. "Ale když se na chatu dostanu, posekám sobě isousedovi celou cestu. Dokud to neudělám, nejsem spokojený," dodává. Také vaření na chatě je jeho doména.
Čas zbude ina sport, v létě na kola, v zimě na běžky. Ale fyzický výkon vyžaduje na horách icest a do hospody. "Klasická stará hospoda stojí na kopci. Je to od chaty jeden a půl kilometru do kopce. Každé pivo si tak musíme zasloužit," směje se Topolánek.

Dolejš: Vyčistím si tam mozek i plíce

Kdo má chatu nebo chalupu, musí umět devatero řemesel - tvrdí místopředseda KSČM Jiří Dolejš. Sám je toho důkazem. Zvládne zedničinu, omítání zdí itr uhlářské práce. "Do učení jsem chodil k otci, je vyučený instalatér, ale při stavbě chaty se naučil i všechny stavební práce," vysvětlil.
Jeho rodiče začali stavět dřevěnou chatu kousek od Živohoště na Slapské přehradě před pětačtyřiceti lety, když se měl jejich syn narodit. Z původně skromné chatičky s dřevěnou verandou a jednou místností na spaní, kde se svítilo petrolejkou a vařilo na otevřeném ohni, je už dnes zděný přízemní domek se třemi místnostmi, kde se dá bydlet iv zimě.
Osmdesátiletí rodiče Jiřího Dolejše na chatě tráví většinu času. "Jejich největší radostí na stará kolena je zahrada, pěstují brambory izeleni nu," prozradil.
Jiří Dolejš bydlí v pražském bytě, ale na Slapy za rodiči jezdí rád. "Je to můj druhý domov. Ale od doby, co jsem místopředsedou strany, se tam nedostanu tak často, jak bych chtěl," připustil.
Víkendy má často pracovní, ale na Slapech je alespoň v létě. "Letos jsem se tam ještě nedostal. Rodiče už všechno nestíhají, musím alespoň udělat nejnutnější jarní práce."
Díky chatě trávil dětství imládí u vody. "Už od dvanácti let, kdy se rodiče přestali bát, že něco zapálím, jsem tam býval sám. A zkoušky na vysoké škole jsem skládal v květnu, jen abych měl volné tři měsíce," vzpomíná. Na chatu jezdil s kamarády i v zimě. "Na Silvestra jsme si zaplavali ve Vltavě." Díky víkendům a prázdninám u vody si Jiří Dolejš zamiloval hlavně vodní sporty - jachting, potápění, kanoistiku. "Měl jsem dokonce plachetnici, ale ta potřebuje údržbu, což stojí hodně času. Ten už moc nemám," vysvětlil. Kromě vody je jeho velkou láskou iles. "Když jedu na dovolenou, první den ráno vyrazím do lesa a vracím se večer. Žiji životem lesního muže. Vyčistím si mozek iplíce," prozrazuje komunistický politik, kde čerpá sílu.

Bursík: Sousedi mi dodnes říkají Martínku

Předseda Strany zelených Martin Bursík přiznává, že není typickým nadšeným chalupářem. O víkendech jezdí raději s kamarády na kole nebo do hor. Na chalupu na Podblanicku ve středních Čechách se dostane tak třikrát ročně, aby své osmdesátileté mamince alespoň posekal zahradu, natrhal jablka, prostě pomohl, s čím je potřeba. Pozemek o rozloze kolem sedmi tisíc metrů čtverečních dá přece jen zabrat.
K místu, kde trávil v dětství a mládí prázdniny, má stále velmi vřelý vztah. Všichni sousedé ho tu znají odmala, a tak mu prý dodnes říkají Martínku. Vzpomíná, jak pásl ido jil krávy, pekl brambory na ohýnku, jezdil na žebřiňáku nebo jak s otcem, znalcem hub, chodil do lesa.
Ale prožil tam i smutnější chvíle - okupaci v roce 1968. "Táta nás v šest hodin ráno vzbudil a brečel. V obchodě byly fronty, lidé kupovali pytle mouky, připravovali se na válku. Mně bylo devět a na projíždějící tanky jsme házeli hrušky. To jsme byli stateční," dnes už se při té vzpomínce usmívá.
I když se necítí být "kutilem", na chalupě musel také ledacos zvládnout. V šestnácti třeba spolu s bratrem nahazovali fasádu. "Byly to hezké chvíle," zasnil se předseda zelených. Proto není vůbec vyloučeno, že se z něj v budoucnu nadšený chalupář přece jen ještě stane.

Kasal: Pořád je co dělat

Když se před necelými čtyřmi roky Kasalovi rozhodli, že koupí chalupu, nemuseli se dohadovat, kde bude: "To bylo předem jasné. Jinde než na Vysočině nemohla být," prohlásil místopředseda sněmovny a KDU-ČSL Jan Kasal.
Vysočina je jeho milovaný domov iv olební kraj. Po pětadvaceti letech života v paneláku ho to prý "začalo táhnout k půdě a přírodě". A možná zapůsobily geny předků, kteří se po čtyři pokolení věnovali zahradnictví.
Kasalovi měli štěstí, povedlo se jim sehnat chalupu v malé vesničce v blízkosti Melichova na Vysočině. "Z Prahy je to hodinka cesty. A mám to z chalupy blízko po celém svém volebním kraji," ocenil.
I když je vesnice jen čtyři kilometry od dálnice, nejezdí tam ani autobus, jen občas pojízdná prodejna. Do kostela to je dva kilometry. "Silnice k nám do vsi vede, ale také tam končí. Prostě je tam svatý klid a pokoj," libuje si lidovecký politik.
U obyvatelné chalupy stála hospodářská stavení, část chléva přestavěli na další pokoje, do zahrady s řadou ovocných stromů zasadili jedlý kaštan. I když Jan Kasal leccos umí (když pracoval jako strojní inženýr ve Žďasu, chodil prý i na melouchy), teď stavební práce už svěřuje odbor n í -kům. O to víc se věnuje zahradě. C h c e mít studnu s pumpou, z a s a d i t další ovocné stromy, manželka kupuje zase sazenice a semena kytek. " P o ř í d i l jsem si také sekačku, kosu, srp, nůžky na živý plot, motorovou pilu," pochlubil se strojovým parkem, který mu usnadňuje práci. Jen na natírání plotu prý žádný stroj není.

Foto autor| foto archiv VLP
O autorovi| Stranu připravila Libuše Frantová
Region| Střední Čechy
Publikováno| Boleslavský deník; Téma; 08
Publikováno| Benešovský deník; Téma; 08
Publikováno| Kladenský deník; Téma; 08
Publikováno| Berounský deník; Téma; 08
Publikováno| Kolínský deník; Téma; 08
Publikováno| Kutnohorský deník; Téma; 08
Publikováno| Mělnický deník; Téma; 08
Publikováno| Nymburský deník; Téma; 08
Publikováno| Příbramský deník; Téma; 08
Publikováno| Rakovnický deník; Téma; 08
ID| 93d1311f-d53a-4d47-b42e-0681756b33e5

Klíč| krajské volby; Kasal Jan; KDU

Zatočí s drogami? Leda frázemi
Českobudějovické listy 
18.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 2 | autor: KATEŘINA VOLNÁ

Liknavý přístup k boji proti omamným látkám se politikům vyplácí * Lidem to škodí

Recept na to, jak naložit s drogami, strany nemají. Alespoň ve volebních programech o něm cudně mlčí. A jako prioritu nevnímá problémy s návykovými látkami žádná ze stran, které se chystají dobýt křesla v parlamentu. Odborníkům se to nelíbí.
Praha - Upijeme se k smrti. A naše děti budou moci fetovat docela snadno. To v podstatě slibují předvolební programy stran, které by rády do parlamentu. "Nenabízejí konkrétní řešení současných problémů, převládají všeobjímající fráze," hodnotí stranické nasazení do boje proti drogám Michal Miovský z Centra léčby závislostí na Karlově univerzitě.
Přitom dosavadní zákony jsou dost děravé. "Měl by se změnit protidrogový zákon, především ta pasáž o beztrestnosti fetování. To prostě likviduje lidi," míní českobudějovický terapeut Milan Kyzour.
Experti také kritizují, že zákonodárci dlouhodobě neberou v potaz materiály, které vytvořili pro lepší koordinaci protidrogové politiky. "Politici na to příliš neslyší, neřídí se tím," upozorňuje lékař Karel Nešpor. Strany před voliče malují především preventivní programy. Kromě trvale nekompromisních lidovců nechtějí strany postihovat uživatele drog, ale jejich prodejce a výrobce. O zákazu kouření se odvažují mluvit s lidovci ještě zelení, reklamu na alkohol a cigarety by mimo zákon postavili komunisté.
Jenže to je málo. Benevolentní přístup ke kouření už nám přitom zkritizovala Evropská unie. Snadno dostupný alkohol se nijak koncepčně neřeší, ačkoliv nadměrně pije třetina mužů a čtrnáct procent Češek. Co s tím? Nešpor by pivo zdražil, protože je podle něj nebezpečně levné. "Po zdražení destilátů kvůli vyššímu zdanění jejich spotřeba klesla. Teď je na řadě totéž u piva, to je v moci politiků a v zájmu lidí," míní Nešpor. Zároveň ale dodává, že před volbami o zdražování piva od politiků uslyšíme jen stěží.

***

S čím jdou proti drogám?

* ODS nechce represe, ale prevenci. Slibuje peníze na programy pro volný čas mládeže.
* ČSSD je pro prevenci kriminality, užívání alkoholu a návykových látek. Do škol by dala psychology. A chce zachovat kolkování cigaret a alkoholu.
* KSČM vyzdvihuje prevenci a je pro zákaz reklamy na cigarety, alkohol či anabolika.
* Strana zelených chce zákaz kouření v restauracích. Slibuje, že se bude řídit odbornými analýzami.
* KDU-ČSL chce trestat nelegální výrobu, pěstování a distribuci drog. Je pro zákaz kouření na pracovištích. A zaměří se na péči o romskou mládež.

Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Politika a události; 02
Publikováno| Českokrumlovské listy; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Písecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Prachaticka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Strakonicka; Politika a události; 02
Publikováno| Táborské listy; Politika a události; 02
ID| dfea3a4f-867f-4111-95f6-42ca32b3fe76

Bursík čelí trestnímu oznámení kvůli domu
Českobudějovické listy 
18.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 2 | autor: (čtk)

KRÁTCE

Trestní oznámení na předsedu Strany zelených Martina Bursíka (na snímku) podal bývalý člen této strany Jaroslav Novák. Podezírá ho z podvodu a korupce, kterého se údajně dopustil při koupi domu na pražské Malé Straně. Bursík nařčení jednoznačně odmítl.

Foto autor| Foto čtk
Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Politika a události; 02
Publikováno| Českokrumlovské listy; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Písecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Prachaticka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Strakonicka; Politika a události; 02
Publikováno| Táborské listy; Politika a události; 02
ID| 758ad157-2490-4b7f-a530-f3c66e4f5d1b

Zelení: K ČSSD máme blíž
Českobudějovické listy 
18.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 2 | autor: (lf)

Praha - Zelení sice vyloučili společné vládnutí s komunisty nebo s jejich podporou, ale programově mají blíž k ČSSD než k ODS. Prohlásil to včera předseda Strany zelených (SZ) Martin Bursík. V porovnání se zahraničními zelenými jsou však čeští zelení blíže středu.
"Náš vstup do parlamentu zamíchal kartami. Do té doby byly ve hře jen dvě varianty - velká koalice ČSSD a ODS, nebo menšinová vláda s podporou komunistů," prohlásil šéf SZ ve včerejší televizní debatě. Jeho protivník - premiér Jiří Paroubek (ČSSD) - včera koalici s občanskými demokraty vyloučil. Odmítl i vládní koalici s komunisty. "Nikdy jsme o tom neuvažovali," řekl. ČSSD by prý byla jen v takové vládě, v níž by dokázala prosadit svůj program. Jinak půjde raději do opozice.
Bursík řekl, že ODS je zeleným bližší v oblasti ekonomické, jejich rovnou daň však odmítají, sociální demokraté zase v oblasti sociální, dopravy a životního prostředí. Bursík však dodal, že jedna věc je program ČSSD, druhá jeho naplňování. "To, co je na papíře, to je významně odlišné od toho, jak se projevovala sociální demokracie v posledních dvou volebních obdobích," uvedl Bursík.

Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Politika a události; 02
Publikováno| Českokrumlovské listy; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Písecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Prachaticka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Strakonicka; Politika a události; 02
Publikováno| Táborské listy; Politika a události; 02
ID| 7516d32a-5ba4-46fe-8e3b-d167fe4f5f9b

Kopřivka ze zelených
Českobudějovické listy 
18.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 2 | autor: Libuše Frantová

KOMENTÁŘ

Strana zelených se dere do uzavřené elitní společnosti parlamentních stran. A velké partaje začínají z jejich raketového vzestupu dostávat kopřivku. Levice, k níž mají všude v Evropě zelení nejblíže, je zaskočena, že zelení odmítají možnost vstoupit do koalice závislé na komunistech. Pokud by skutečně uspěli, donedávna nejpravděpodobnější povolební scénář - menšinová vláda ČSSD s podporou komunistů - by neměl šanci.
Ale ani občanští demokraté nejsou možným novým koaličním partnerem nadšeni. Zelení přiznávají, že mají blíž k sociální demokracii. Navíc jsou spíš stranou jednotlivých proudů a osobností, které se mohou jako nezávislé chovat i ve sněmovně. Koaliční partner se tak těžko bude moci spoléhat na jejich hlasy.
Proto se v zákulisí všech současných parlamentních stran začíná hovořit o tom, že by bylo lepší, kdyby se zelení do sněmovny vůbec nedostali. Není náhodou, že se v poslední době vyrojila všelijaká obvinění, jak Bursík v restituci přišel k majetku. Je to hra nečistá, ale může být úspěšná. Preference zelených jsou křehké a zranitelné. Většina jejich příznivců je znechucena velkými stranami. Když dospějí k závěru, že je Bursík "stejný", nepůjdou raději k volbám.

Foto popis|
Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Politika a události; 02
Publikováno| Českokrumlovské listy; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Písecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Prachaticka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Strakonicka; Politika a události; 02
Publikováno| Táborské listy; Politika a události; 02
ID| 82de961f-1f5a-4ee0-a211-0c816f1e17d3

Pávek: Alternativy vydělávají spousty peněz
Českobudějovické listy 
18.4.2006 | rubrika: Téma | strana: 3

Jindřichovice pod Smrkem - Starosta Jindřichovic pod Smrkem Petr Pávek (Strana zelených) se proslavil především zákazem vstupu úředníků do obce. Pod jeho vedením se ovšem v Jindřichovicích vynořilo víc netradičních novinek. Například využívání alternativních zdrojů energie.

* Jaké alternativní zdroje v Jindřichovicích využíváte?

Už šestý rok topíme díky biokotelně. Třetí rok vyrábíme elektřinu ve větrných elektrárnách. Máme ekologické centrum, kde jsme instalovali sluneční kolektory. A během měsíce zavedeme tepelné čerpadlo, které bude vytápět nízkoenergetické domy.

* Vyplácí se vám bioprojekty?

Vyplácí, a to zásadně. Přešli jsme z uhlí na biokotelnu. Tím vytopíme obecní úřad, školu, domov důchodců, vzdělávací centrum. Používáme dřevní štěpku, kterou si sami připravujeme, takže máme možnost zaměstnat při tom další lidi. A nemusíme platit za znečištění ovzduší. Ročně na tom ušetříme 280 tisíc korun, a to je pro nás hodně peněz. Na větrných elektrárnách vyděláme několik stovek tisíc ročně. Část peněz z toho dáváme do obecního ekologického fondu. Z něj občané můžou dostat až 15 tisíc korun dotací.

* Co lidé říkali vašim netradičním nápadům?

Na vesnicích, a zvlášť v pohraničí, jsou nezáviděníhodné životní podmínky: málo peněz, špatná doprava. Lidem chybí jasná představa, kam směřovat. Po dvou letech, co jsem v Jindřichovicích začal, se ale lidé k mé vizi připojili. Zjistili, že jim prospívá. Kvůli větrným elektrárnám na mě dokonce naléhali, aby už byly hotové. Myslím, že působilo důvěryhodně, že mám větráky asi tři sta metrů od ložnice a nevadí mi to.

* ČEZ začíná podporovat alternativní zdroje. Co to mu říkáte?

Já to považuju za jednoznačný podvod. ČEZ nabízí tzv. zelenou elektřinu, kterou prodává o desetník dráž. To je zcela neoprávněné, všechny náklady má ČEZ uhrazené už v rámci té sazby. Jen tím znevýhodňuje všechny, kdo by se chtěli chovat ekologicky. Navíc není transparentní, co se s těmi penězi udělá.

Foto popis| Zelená a větrná. Podíl výroby elektřiny z větrných elektráren jako jednoho z alternativních zdrojů je v Evropě různá, podle geografických a povětrnostních podmínek.
Foto autor| Graf čtk
O autorovi| Stránku připravili Bořek Otava a Veronika Forková
Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Téma; 03
Publikováno| Českokrumlovské listy; Téma; 03
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Téma; 03
Publikováno| Listy Písecka; Téma; 03
Publikováno| Listy Prachaticka; Téma; 03
Publikováno| Listy Strakonicka; Téma; 03
Publikováno| Táborské listy; Téma; 03
ID| 55f24d74-75b9-4c65-88d0-7791c6f9dc5f

S Romy třeba na ostrov?!
Českobudějovické listy 
18.4.2006 | rubrika: Publicistika | strana: 13 | autor: (nmk)

ODJINUD

Hornorakouské internetové stránky informovaly o otázce, kterou si nyní "jako horký brambor" přehazují obce Schwanenstadt, Redlham, Attnang-Puchheim, Regau, Vöcklabruck a Timelkam.
Jde o to, co prý mají dělat Sinti a Romové, až zase potáhnou skrze okres Vöcklabruck.
Ony to tradičně různě řeší i jiné obce - i náš deník vícekrát informoval o problému s kočující karavanou Romů, jakkoliv už ne s koňskými povozy, ale s karavany za mercedesy. K jejich tradičním zastávkám patří totiž také Linec, kde konvoj obvykle zatáboří v areálu rekreační oblasti Plechingerských jezer - a budí nelibost občanů i úřadů přikládáním zdejší pěstěné vegetace do táborových ohňů či odlišnými hygienickými návyky. Romové bývají důtklivě upozorněni na předpisy a při dalším porušení norem odtahováni kamsi do odlehlejších krajin.
Ale zpět k Vöcklabrucku. Jak píše OÖ.com, městečko Attnang, kde kočující Romové zarážejí vícekrát za rok, otevřelo problém na okresním hejtmanství s tím, aby vyhledalo vhodné tábořiště samo.
Od té doby se už negativně vyjádřilo několik starostů dalších obcí. "Jedině Zelení zatím ohlásili konkrétní návrh - poslanec zemského sněmu Hirz má za vhodné místo ostrov na Ageru v katastru Regau," píše OÖ.com. "Tam je volná plocha o 70 000 m2 včetně dopravní obslužnosti a kanalizace; bylo by třeba jen vyštětování terénu a zřízení jednoduchého sociálu, míní Hirz. Naopak vůbec takovým návrhem není nadšen starosta sousedního Vöcklabrucku Brunsteiner. Umístění kempu blízko obytného území má za problematické, obává se konfliktů s domácími lidmi . . ."
OÖ.com k otázce otevřel veřejnou anketu s otázkou "Romové a Sinti na ostrov?" Do doby naší uzávěrky se pro vyjádřilo 92 procent respondentů.

Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Publicistika; 13
Publikováno| Českokrumlovské listy; Publicistika; 13
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Publicistika; 13
Publikováno| Listy Písecka; Publicistika; 13
Publikováno| Listy Prachaticka; Publicistika; 13
Publikováno| Listy Strakonicka; Publicistika; 13
Publikováno| Táborské listy; Publicistika; 13
ID| 86c4a9eb-2003-411b-8106-1b5a54064c12

Některým stranám nejde o hlasy voličů
Českobudějovické listy 
15.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 2 | autor: DALIBOR DOSTÁL

Politologové: Malé strany mohou vznikat i proto, aby v kampani poškodily některou ze silných partají

Většina stran, které jdou do voleb, nemá šanci na úspěch. Některým jde o miliony ze státních peněz, jiné se jen snaží poškodit silné kandidáty.

Praha - Uspět ve volbách? Takový cíl si zdaleka neklade všech šestadvacet stran, které budou v červnu usilovat o hlasy voličů.
Některé z nich politici i politologové podezřívají z toho, že se jedná o strany "na jedno použití". Namísto prosazení a realizace svého politického programu v parlamentu mají jiný cíl. Například lidovci nemohou přijít na jméno Balbínově poetické straně, která již několik týdnů zesměšňuje KDU-ČSL a jejího předsedu Miroslava Kalouska na svých billboardech. "Je zřejmé, že tato strana je v roli bílého koně. Za ní stojí nějaký neznámý útočník," říká Kalousek. Kdo by mohl mít zájem prostřednictvím Balbínovců poškozovat lidovce, netuší. "Bylo by samozřejmě dobré vědět, kdo se mě bojí tolik, že do toho investuje takové miliony," říká Kalousek.
Balbínovci však odmítají jakékoliv úvahy o tom, že jsou jen nastrčenou figurkou ve hře významnějších hráčů. "Není za námi ani žádný miliardář, ani silná politická strana," říká Geniální Guvernér Balbínovy poetické strany Jiří Hrdina. Kampaň zesměšňující lidovce podle něj rozhodně nestojí miliony. "Pro nás to tak drahé není, protože si to dokážeme opatřit levněji. Jde spíše o statisíce korun," dodává Hrdina.
Hlavní motivací současných členů k založení strany podle něj bylo zjištění, že nemají koho volit. "Tak volíme sami sebe, a navíc se u toho dobře bavíme," uvedl Jiří Hrdina.
Podle politologů je možné, že některé malé strany vznikají právě proto, aby v kampani poškodily některou ze silných partají takovým způsobem, kterým by si politici z parlamentních stran nechtěli špinit ruce. Důkazy, že takovou stranou jsou Balbínovci, však chybí. Založit stranu jen tak pro zábavu přitom není vůbec levné. Pokud kandiduje ve všech krajích, stojí to téměř čtvrt milionu. V každém ze čtrnácti krajů totiž musí složit nevratnou kauci patnáct tisíc korun.
Dalším motivem pro zakládání malých stran může být snaha vytvořit co nejvíce alternativ. Například malých, pravicových stran je tolik, že se mezi ně hlasy voličů s jistotou roztříští natolik, že žádná z nich nemá šanci uspět. Některé z nich přitom mohou být záměrně vytvořené "volavky".
Nejde přitom o nic nového. Zejména v komunální politice není neobvyklé, že si strany zakládají umělou konkurenci. "Mám zkušenost z jednoho města, kde ODS založila další dvě nezávislá sdružení, která se dostala do zastupitelstva. A pak pomohla občanským demokratům získat moc na radnici," říká politolog Jan Bureš. Zda podobný systém funguje i na celostátní úrovni, je podle něj těžké odhadnout. Posledním motivem, proč jdou některé malé strany do voleb, je podle Bureše snaha dosáhnout na příspěvek, který stát vyplácí stranám, které překročí jeden a půl procenta hlasů (za každý hlas je sto koruna). "To může vynést miliony," zmínil politolog.
Ve volbách do sněmovny v roce 1998 se to podařilo například Důchodcům za životní jistoty a republikánům, v roce 2002 Straně zelených či Sdružení nezávislí.

***

KANDIDUJE 26 STRAN

4 VIZE

Balbínova poetická strana
Česká pravice
Česká strana národně socialistická
Česká strana sociálně demokratická
České hnutí za národní jednotu
Folklor i Společnost
Helax - Ostrava se baví
Humanistická strana
Koalice pro Českou republiku
Komunistická strana Čech a Moravy
Koruna Česká (monarchistická strana Čech, Moravy a Slezska)
Křesťanská a demokratická unie -- Československá strana lidová
Liberální reformní strana (LiRA/Liberálové ČR)
Moravané
Národní strana

NEZÁVISLÍ

Nezávislí demokraté (Předseda V. Železný)
Občanská demokratická strana
Právo a Spravedlnost
Pravý Blok
SNK Evropští demokraté
Strana Rovnost Šancí
Strana zdravého rozumu
Strana zelených
Unie svobody - Demokratická unie

Graf

VOLEBNÍ PREFERENCE

březen 2006
v procentech

ODS 21,1
ČSSD 19,4
KSČM 10,4
Zelení 7,1
KDU-ČSL 5,0
SNK-ED 1,1
Nezávislí demokraté 1,0
US-DEU 0,6

Volební kvórum pro vstup do parlamentu 5 %
ČTK
zdroj: Median a Gabal Analysis and Consulting

Foto popis| Politická satira, nebo cílený útok? Billboardy zesměšňující KDU-ČSL dělají lidovcům starosti. Zvláště v situaci, kdy se preference strany v posledních týdnech potácejí na hranici volitelnosti. Balbínova poetická strana, která plakáty vylepuje, však odmítá, že by to dělala na politickou objednávku. Konfrontační styl v předvolební kampani vadí třem pětinám voličů. Neustálé soupeření jednotlivých lídrů lidi podle výzkumu spíše otravuje. Zbývající dvě pětiny takovou formou agitace považují za užitečnou, a proto jim nevadí.
Foto autor| Foto archiv DB
Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Politika a události; 02
Publikováno| Českokrumlovské listy; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Písecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Prachaticka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Strakonicka; Politika a události; 02
Publikováno| Táborské listy; Politika a události; 02
ID| 049c4b09-e817-4c8c-9fd6-2cf1e8256e5d

Klíč| Volební preference; Kalousek Miroslav; KDU

Reformu policie slibují před volbami všichni
Českobudějovické listy 
15.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 2 | autor: VERONIKA FORKOVÁ

Praha - S prací policie jsou dlouhodobě nespokojeny skoro dvě třetiny lidí. Co na to politici? Probrali se až před volbami. Najednou všichni chtějí policii reformovat. Největší shoda panuje v tom, že je potřeba přivést více strážníků do ulic, dát jim dobré vybavení a také je finančně motivovat.
"Čím více policistů na ulicích, tím lépe. K tomu je ale potřeba hodně peněz, a kde je vzít," upozorňuje Jiří Straus z policejní akademie. Není podle něj jednoduché přesunout lidi z kanceláří do služby, což například navrhuje KSČM. Lépe vypadá nápad ČSSD využít část lidí z cizinecké policie. Ta se bude rušit, až v Česku zaniknou hraniční kontroly. "Bylo by škoda, a také drahé, tyto policisty vyhazovat," potvrzuje expert z Centra pro sociální a ekonomické strategie Libor Stejskal. Ten také vyzdvihuje trend, že by policie měla umět s lidmi jednat, ne pouze stíhat zločince. "Policie je relativně dobrá v potírání zločinů, ale nemá co nabídnout slušným lidem. Měla by působit preventivně a lidem naslouchat."
O prevenci nejvíce mluví Strana zelených. Obšírný materiál k reformě policie mají lidovci.
"Podobný dokument zatím nikdo nenapsal. Ani vedení policie ne. Patří k těm lepším," říká ředitelka Transparency International Adriana Krnáčová.

***

CO CHTĚJÍ UDĚLAT S KRIMINALITOU

* ODS - více policistů na ulicích; nový zákon: za dobrou práci policisty dobré peníze, za selhání okamžitý trest; odstranění byrokracie
* ČSSD - zvýšit stav o 4000 policistů, zrušení cizinecké policie; lepší podmínky pro poctivé policisty; zlepšit materiálně-technické vybavení
* KSČM - zvýšení objasněnosti případů; odpovídající materiálně-technické zabezpečení a finanční ohodnocení; více odborníků v oblasti bezpečnostního práva
* Strana zelených - vedle účinné represivní práce policie hlavně prevence a ochrana; důraz na obchůzkovou službu; podrobit policejní činnost několikeré kontrole
* KDU-ČSL - změna organizace a řízení policie, důraz na vzdělání; změna hodnocení policejní práce, podpora spolupráce policie s územními samosprávami

Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Politika a události; 02
Publikováno| Českokrumlovské listy; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Písecka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Prachaticka; Politika a události; 02
Publikováno| Listy Strakonicka; Politika a události; 02
Publikováno| Táborské listy; Politika a události; 02
ID| f11e4a6a-bca5-40eb-9b73-a6cbdc14d448

Politici si od jara medí na chalupách
Českobudějovické listy 
15.4.2006 | rubrika: Téma | strana: 3

Záliba v chalupaření se nevyhnula ani politikům. Daleko od politických rozmíšek a sporů nacházejí klid a soukromí v přírodě. Někdo v Jizerských horách, jiný v Beskydech, další na Vysočině nebo ve středních Čechách na Slapské přehradě či Podblanicku. Nikdo by svůj "druhý domov" nevyměnil. Každý to své místo, které si našel pro vzácné chvíle strávené s rodinou, považuje za nejkrásnější v České republice. I když tam kvůli své práci nemohou být tak často, jak by si oni i jejich blízcí přáli, jezdí všichni do přírody rádi. Tím se politici nijak neliší od "obyčejných" smrtelníků.

Paroubek: Musí se starat syn

Většina politiků horko těžko zvládá jednu chalupu, ale Jiří Paroubek má dokonce dvě. Chalupu v Horním Maxově v Jizerských horách zdědila jeho rodina po rodičích manželky Zuzany, druhý rekreační dům kousek od Prahy - u Vraného nad Vltavou - je zase dědictvím po jeho rodičích.
Jako volební lídr sociální demokracie se premiér do voleb ani na jednu z nich nedostane. "Všechna starost nyní leží na synovi," řekl. Jinak s rodiči dospělý syn na chalupu už moc nejezdí. "Ale teď musí," dodává Paroubek.
A co obvykle na chalupě premiér dělá? "Pouhé polehávání někde na slunci by mě nebavilo. Perfektně si odpočinu při práci na zahradě, třeba při sekání trávy," prozradil. V zimě si rád zajezdí na běžkách v Jizerských horách.
Zedničení ani jiné stavební práce pro něj prý nepředstavují žádný problém. Ale nejvíc ho baví pečovat o zahradu. "Spíš než zeleninu a ovoce najdete na naší zahradě všemožné druhy květin. Jejich pěstování mne baví mnohem víc než nějaké okopávání mrkve," přiznal premiér. Dobře si odpočine také při houbaření. Manželka Zuzana se věnuje hlavně "chalupářské domácnosti." To je prý její doména.
Někdy premiéra dostihne politika i na chalupě. Minulý rok se v Horním Maxově setkal s Milošem Zemanem. "To ale bylo velmi příjemné setkání," vzpomíná. Návštěvám se nebrání, protože si rád popovídá s přáteli třeba u sklenky dobrého vína.
Až se po volbách situace uklidní, určitě si opět najdu na chalupu čas," už těší se Paroubek.

Topolánek: Chata je druhý domov

Nejkrásnějším místem jsou Beskydy. Alespoň pro šéfa ODS Mirka Topolánka. "Pořídit si něco jiného blíž Prahy? Ani za nic. Tak nádherného místa se nikdy nevzdám. Nakonec do důchodu nemám tak daleko," říká Topolánek.
Poohlížet po chatě se začal před deseti lety, když byly nejmladšímu z jeho tří dětí tři roky. "Poštěstilo se nám sehnat malou chatičku k pronájmu na krásném místě. Po čase ji majitel chtěl prodat, a tak jsme ji koupili. Už jsme tam jezdili jako domů," vypráví.
Chata nebyla velká, a tak k ní ještě dostavěli verandu. "Z malé předsíňky se jde do malého obýváku a po schodech do podkroví, kde jsou čtyři postele. Z bývalého sklepa jsme udělali kuchyňku. Není to velké, ale pohodlné. Máme i sprchu a teplou vodu," pochvaluje si Topolánek.
Vejde se tam celá jeho pětičlenná rodina. Nejsou prý typičtí chalupáři, kteří pěstují zeleninu a kytičky. "Nic tam pořádně neroste, je to přece jen vysoko. Nedaří se ani muškátům. A zima je tam dlouhá. Letos bylo tolik sněhu, že jsme plot k chatě překračovali, vidět z něj bylo jen dvacet centimetrů," popisuje.
Na chatě je pořád co dělat. Spoustu práce dá jen nařezat dříví na tuhou zimu a udržovat zahradu. Manželka Pavla má raději "divočejší" přírodu, ale Topolánek živý plot ze smrků pravidelně zastřihuje. Sám prý leccos zvládne, ale dnes už kvůli nedostatku času přenechává odbornou práci odborníkům. "Ale když se na chatu dostanu, posekám sobě i sousedovi celou cestu. Dokud to neudělám, nejsem spokojený," dodává. Také vaření na chatě je jeho doména.
Čas zbude i na sport, v létě na kola, v zimě na běžky. Ale fyzický výkon vyžaduje na horách i cesta do hospody. "Klasická stará hospoda stojí na kopci. Je to od chaty jeden a půl kilometru do kopce. Každé pivo si tak musíme zasloužit," směje se Topolánek.

Dolejš: Vyčistím si tam mozek i plíce

Kdo má chatu nebo chalupu, musí umět devatero řemesel - tvrdí místopředseda KSČM Jiří Dolejš. Sám je toho důkazem. Zvládne zedničinu, omítání zdí i truhlářské práce. "Do učení jsem chodil k otci, je vyučený instalatér, ale při stavbě chaty se naučil i všechny stavební práce," vysvětlil.
Jeho rodiče začali stavět dřevěnou chatu kousek od Živohoště na Slapské přehradě před pětačtyřiceti lety, když se měl jejich syn narodit. Z původně skromné chatičky s dřevěnou verandou a jednou místností na spaní, kde se svítilo petrolejkou a vařilo na otevřeném ohni, je už dnes zděný přízemní domek se třemi místnostmi, kde se dá bydlet i v zimě.
Osmdesátiletí rodiče Jiřího Dolejše na chatě tráví většinu času. "Jejich největší radostí na stará kolena je zahrada, pěstují brambory i zeleninu," prozradil.
Jiří Dolejš bydlí v pražském bytě, ale na Slapy za rodiči jezdí rád. "Je to můj druhý domov. Ale od doby, co jsem místopředsedou strany, se tam nedostanu tak často, jak bych chtěl," připustil.
Víkendy má často pracovní, ale na Slapech je alespoň v létě. "Letos jsem se tam ještě nedostal. Rodiče už všechno nestíhají, musím alespoň udělat nejnutnější jarní práce."
Díky chatě trávil dětství i mládí u vody. "Už od dvanácti let, kdy se rodiče přestali bát, že něco zapálím, jsem tam býval sám. A zkoušky na vysoké škole jsem skládal v květnu, jen abych měl volné tři měsíce," vzpomíná. Na chatu jezdil s kamarády i v zimě. "Na Silvestra jsme si zaplavali ve Vltavě." Díky víkendům a prázdninám u vody si Jiří Dolejš zamiloval hlavně vodní sporty - jachting, potápění, kanoistiku. "Měl jsem dokonce plachetnici, ale ta potřebuje údržbu, což stojí hodně času. Ten už moc nemám," vysvětlil. Kromě vody je jeho velkou láskou i les. "Když jedu na dovolenou, první den ráno vyrazím do lesa a vracím se večer. Žiji životem lesního muže. Vyčistím si mozek i plíce," prozrazuje komunistický politik, kde čerpá sílu.

Bursík: Sousedi mi dodnes říkají Martínku

Předseda Strany zelených Martin Bursík přiznává, že není typickým nadšeným chalupářem. O víkendech jezdí raději s kamarády na kole nebo do hor. Na chalupu na Podblanicku ve středních Čechách se dostane tak třikrát ročně, aby své osmdesátileté mamince alespoň posekal zahradu, natrhal jablka, prostě pomohl, s čím je potřeba. Pozemek o rozloze kolem sedmi tisíc metrů čtverečních dá přece jen zabrat.
K místu, kde trávil v dětství a mládí prázdniny, má stále velmi vřelý vztah. Všichni sousedé ho tu znají odmala, a tak mu prý dodnes říkají Martínku. Vzpomíná, jak pásl i dojil krávy, pekl brambory na ohýnku, jezdil na žebřiňáku nebo jak s otcem, znalcem hub, chodil do lesa.
Ale prožil tam i smutnější chvíle - okupaci v roce 1968. "Táta nás v šest hodin ráno vzbudil a brečel. V obchodě byly fronty, lidé kupovali pytle mouky, připravovali se na válku. Mně bylo devět a na projíždějící tanky jsme házeli hrušky. To jsme byli stateční," dnes už se při té vzpomínce usmívá.
I když se necítí být "kutilem", na chalupě musel také ledacos zvládnout. V šestnácti třeba spolu s bratrem nahazovali fasádu. "Byly to hezké chvíle," zasnil se předseda zelených. Proto není vůbec vyloučeno, že se z něj v budoucnu nadšený chalupář přece jen ještě stane.

Kasal: Pořád je co dělat

Když se před necelými čtyřmi roky Kasalovi rozhodli, že koupí chalupu, nemuseli se dohadovat, kde bude: "To bylo předem jasné. Jinde než na Vysočině nemohla být," prohlásil místopředseda sněmovny a KDU-ČSL Jan Kasal.
Vysočina je jeho milovaný domov i volební kraj. Po pětadvaceti letech života v paneláku ho to prý "začalo táhnout k půdě a přírodě". A možná zapůsobily geny předků, kteří se po čtyři pokolení věnovali zahradnictví.
Kasalovi měli štěstí, povedlo se jim sehnat chalupu v malé vesničce v blízkosti Melichova na Vysočině. "Z Prahy je to hodinka cesty. A mám to z chalupy blízko po celém svém volebním kraji," ocenil.
I když je vesnice jen čtyři kilometry od dálnice, nejezdí tam ani autobus, jen občas pojízdná prodejna. Do kostela to je dva kilometry. "Silnice k nám do vsi vede, ale také tam končí. Prostě je tam svatý klid a pokoj," libuje si lidovecký politik.
U obyvatelné chalupy stála hospodářská stavení, část chléva přestavěli na další pokoje, do zahrady s řadou ovocných stromů zasadili jedlý kaštan. I když Jan Kasal leccos umí (když pracoval jako strojní inženýr ve Žďasu, chodil prý i na melouchy), teď stavební práce už svěřuje odborníkům. O to víc se věnuje zahradě. Chce mít studnu s pumpou, zasadit další ovocné stromy, manželka kupuje zase sazenice a semena kytek. " Pořídil jsem si také sekačku, kosu, srp, nůžky na živý plot, motorovou pilu," pochlubil se strojovým parkem, který mu usnadňuje práci. Jen na natírání plotu prý žádný stroj není.

Foto autor| Foto archiv VLP
O autorovi| Stranu připravila Libuše Frantová.
Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Téma; 03
Publikováno| Českokrumlovské listy; Téma; 03
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Téma; 03
Publikováno| Listy Písecka; Téma; 03
Publikováno| Listy Prachaticka; Téma; 03
Publikováno| Listy Strakonicka; Téma; 03
Publikováno| Táborské listy; Téma; 03
ID| c12d7384-3237-4f8c-a3db-b64aa634b5c3

Klíč| krajské volby; Kasal Jan; KDU

Obec podporují také sousedé
Českobudějovické listy 
15.4.2006 | rubrika: Českobudějovicko | strana: 9 | autor: EDWIN OTTA

Spalovnu v Mydlovarech lidé odmítají

Hluboká nad Vltavou - Pod petici, která odmítá stavbu spalovny odpadu v Mydlovarech, nasbírali včera mezi 9. a 13. hodinou organizátoři téměř sto podpisů.
"Je to dost, jsme spokojeni," komentovala situaci za "sbírající" hlubockou společnost Ekologos Petra Šmidmayerová. "Jde také o převážení odpadu, to by byla hrozná zátěž," zdůvodnil svůj podpis hlubocký důchodce Jaromír Janků. "Všichni hovoří o recyklaci, ale v jižních Čechách se jedná o spalovně a rozšíření dvou velkých skládek," upozornil Vladimír Molek ze sdružení Calla.
Pozváni byli včera i politici a možní investoři. Dostavili se například Dana Kuchtová ze Strany zelených, nebo místostarosta Hluboké Pavel Dlouhý. Ten potvrdil, že zastupitelstvo města dalo najevo nesouhlas se spalovnou. Zastánci projektu, kteří argumentují třeba výhodností energetického využití odpadu, se v čase, na který byli pozváni, podle organizátorů na Hluboké neobjevili.
"V současné době se rozhoduje o našem odvolání proti integrovanému stavebnímu povolení," popsal situaci starosta Mydlovar Petr Ciglbauer. "Bojujeme proti spalovně již čtrnáct let, od první zmínky," dodal starosta a ocenil, že v nedávné televizní debatě se všichni političtí lídři vyslovili proti zařízení.

Region| Jižní Čechy

Ad: Zelení se nehodlají klanět modlám
Českobudějovické listy 
15.4.2006 | rubrika: Publicistika | strana: 13 | autor: PAVEL EYBERT

V článku Dalibora Stráského (JDB 3. dubna 2006) chtějí "zelení" zrušit nynější územní plán vyššího územního celku - Jihočeského kraje - včetně územních plánů okresů Tábor, České Budějovice a Český Krumlov, které se dlouhé roky projednávaly a jsou dnes již platné. Přesto "zelení" chtějí, aby zrušením se docílilo změny z dálnice pouze na "rychlostní silnice" I. třídy v parametrech šířkového uspořádání 11,5 metru a obchvaty měst. Ušetřili bychom prý 5 miliard korun, přičemž se však pisatel opomněl zmínit, že právě jejich obstrukce způsobily, že plánovaná výstavba se již dnes posunula téměř o deset let a že právě tento fakt má za důsledek, že náklady na zhotovení jednoho kilometru dálnic stouply z původních 200 milionů korun na současných 400 milionů, a tak nové až šestileté projednávání případných změn územních plánů a všech souvisejících kroků spojených s územním a stavebním řízením by nám navrhované stavby znovu zdražily nad současné ceny výstavby dálnic.
Dalším nesmyslným tvrzením v článku je představa, že lze budovat obchvaty, zejména jižně od Tábora. Všechny podklady, ale i obyčejný rozum vám řeknou, že v aglomeraci Tábora, Sezimova Ústí, Plané nad Lužnicí musí trasa komunikace navazovat na sebe v nové trase a nejde se vracet na nynější komunikaci. Roudná, Doubí, Klenovice a Soběslav jsou na tom naprosto stejně. Takže součet obchvatů je právě stopou navrhované dálnice D3 v tomto prostoru. Počty vozidel v profilech jižně od Tábora ze sčítání v roce 2005 představují 32 tisíc aut za den v Plané nad Lužnicí, přičemž normálně každému toto číslo napoví, že silnice I. třídy v šířkovém uspořádání 11,5 metru není schopná takovou dopravu vstřebat. Toto číslo není konečné, protože nárůst za poslední roky je každoročně o 8 procent. V roce 2012 lze očekávat v těchto profilech již průjezd nad 40 tisíc vozidel denně.
Lze souhlasit s tím, že většinou za každou dopravní nehodou stojí selhání řidiče, ale přesto doporučuji panu Stráskému, aby se seznámil se statistikou dopravních nehod v porovnání s nehodami na dálnicích a na ostatních silnicích, a to ve všech ukazatelích. Také tyto údaje jednoznačně preferují dálnici jako daleko bezpečnější prostředí pro dopravu, než jsou dvoupruhové silnice. Nebo, že by pan Stráský chtěl dvoupruhovou silnici rozdělit svodidlem, aby nedocházelo k čelním střetům, ale také zamezit tak jakémukoliv předjíždění?
Dodnes jsem měl zato, že i "ochránci přírody" pochopili, že dálnice je více ekologickou stavbou, než čímkoliv jiným. Zřejmě tomu však tak není. Menší exhalace při přepravním výkonu, kratší dopravní cesta, vzdálení dopravy od sídel lidí, zmenšení hluku, otřesů, ale i zvýšení bezpečnosti, možnost zvěře překonávat bezkolizně dálnici (podchody, nadchody, návodní ploty k biokoridorům), to vše jsou nepopíratelná fakta mluvící ve prospěch výstavby dálnic na území ČR. Je pravdou, že za to platíme cenou záboru části krajiny, ale tyto zábory jsou v rámci procesu vlivu na životní prostředí vždy posuzovány odborníky s kladným stanoviskem ministerstva pro životní prostředí. Další a další zpochybňování celého procesu založeného dnes platnými územními rozhodnutími a územními plány na všech úrovních je dle mého názoru nezodpovědným zpochybňováním vůle zastupitelstev obcí, měst, krajů, odborníků. Celý proces zpochybňování místo toho, aby přinesl prospěch občanům Jihočeského kraje, škodí a také oddaluje možnost realizace výstavby silniční kapacitní silnice v jižních Čechách.
Mám za to, že takový názor od "zelených" zaznívá právě a jenom z výše popsaných důvodů, anebo to má být jejich předvolební zviditelňování?

O autorovi| PAVEL EYBERT (ODS), senátor a předseda Sdružení pro výstavbu D3 a R4
Region| Jižní Čechy
Publikováno| Českobudějovické listy; Publicistika; 13
Publikováno| Českokrumlovské listy; Publicistika; 13
Publikováno| Listy Jindřichohradecka; Publicistika; 13
Publikováno| Listy Písecka; Publicistika; 13
Publikováno| Listy Prachaticka; Publicistika; 13
Publikováno| Listy Strakonicka; Publicistika; 13
Publikováno| Táborské listy; Publicistika; 13
ID| aaae5d6f-deb2-45fa-883c-85772c235984

Zelení doporučují poslat kamiony znovu na koleje
Českolipský deník 
15.4.2006 | rubrika: Českolipsko | strana: 15 | autor: HELENA PLICKOVÁ

Českolipsko - Větší využití železnice v nákladní dopravě, zejména dálkové, prosazují Zelení formou petiční akce, která nese název "Kamiony na koleje!".
Připomínají exterémní nárůst kamionové dopravy v ČR, který byl zjevný už od vstupu země do Evropské unie v roce 2004 a který v současné době dosáhl takové intenzity, že v mnoha obcích a městech už téměř znemožňuje normální život.
V ČD jsme informovali o tom, jak se v obcích na Českolipsku projevilo uzavření hraničního přechodu na Cínovci a jak přesměrováním části kamionové dopravy přes přechod v Rumburku trpí obec Svor. "Je nepochopitelné, že v takové situaci, kdy doprava na přeplněných silnicích opakovaně a dlouhodobě kolabuje, chybí jakákoliv vážněji míněná snaha převést alespoň část nákladní dopravy na nedostatečně využívané železnice. Týká se to i trasy z Rumburku přes Českou Lípu na Prahu," podotýká Miloslav Lomič ze Strany zelených a upozorňuje i na Českou Lípu, kde bylo v minulosti vybudované za mnoho milionů korun kontejnerové překladiště, které by bylo možné využít a ulevit tak alespoň nejkritičtějšímu úseku přes Lužické hory ke státní hranici. Obdobných překladišť je v ČR víc, ale málokterá slouží svému účelu. "Je zřejmé, že bez účinného tlaku veřejnosti, který by byl dostatečnou protiváhou vlivné kamionové lobby, k žádoucí změně nedojde," je přesvědčen Miroslav Lomič.

Region| Severní Čechy

Záchranáři odjeli pomoci po záplavách do Mlékojed
Deník Lučan 
15.4.2006 | rubrika: Lounsko, Žatecko, Podbořansko | strana: 15 | autor: ALEŠ KASSAL

Žatec, Mlékojedy - Jedenáct členů Sdružení žateckých záchranářů (SZ) od včerejška pomáhá lidem v Mlékojedech odstraňovat škody způsobené povodní. V obci na Litoměřicku velká voda už v minulosti řádila. Tamní lidé jsou leckdy zoufalí a to jim ubírá i fyzické síly. Nabídnutou pomocnou ruku tak rádi přivítali.
Včera před sedmou hodinou členové SZ nakládali do dodávky kolečka, lopaty, košťata a další nářadí a náčiní. "Toto vybavení zajistilo město Žatec z prostředků rozpočtu města. Při jejich pořizování nám pan Duchoň, majitel obchodu s průmyslovými potřebami, poskytl slevu," uvedl Slavomil Jurnečka, ředitel SZ.
V první vlně odjelo do Mlékojed pracovat jedenáct lidí a na střídání jsou připravení další. Nebude jich ale zřejmě zapotřebí, protože na místě se záchranáři dozvěděli, že v pondělí se mohou vrátit domů. Záchranáři předpokládali, že pomohou hlavně při odstraňování nánosů bahna a špíny. Případně jsou ochotní pomáhat zejména starším lidem při úklidech jejich domů a bytů. Na místě včera po příjezdu zjistili, že největší nánosy odstranila těžká technika, na ně zbylo dočištění. "Zajistíme hlavně odklizení naplavenin - hlavně větví a odpadů - z travnatých ploch," doplnil ředitel SZ.
Ubytování a část stravování zajistil SZ litoměřický krizový štáb, další jídlo během práce dodá mlékojedský obecní úřad. Pro jistotu si vlastní zásoby jídla a pití vezli i samotní záchranáři.

***

Práce v obci

"Tady v Mlékojedech čistíme travnaté plochy od naplavenin, hlavně větví a nejrůznějšího odpadu. V pondělí se vracíme," oznámil z místa nasazení Slavomil Jurnečka, ředitel záchranářů.

Foto popis| Balíme. Pavel Hudák nakládá lopaty do dodávky záchranářů před odjezdem do Mlékojed. Za ním stojí Michal Rott, zcela vlevo Jakub Zima.
Foto autor| Foto Aleš Kassal
Region| Severní Čechy

Hradecké noviny 
18.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 3 | autor: (lf)

Praha - Zelení sice vyloučili společné vládnutí s komunisty nebo s jejich podporou, ale programově mají blíž k ČSSD než k ODS. Prohlásil to včera předseda Strany zelených (SZ) Martin Bursík. V porovnání se zahraničními zelenými jsou však čeští zelení blíže středu.
"Náš vstup do parlamentu zamíchal kartami. Do té doby byly ve hře jen dvě varianty - velká koalice ČSSD a ODS, nebo menšinová vláda s podporou komunistů," prohlásil šéf SZ ve včerejší televizní debatě. Jeho protivník - premiér Jiří Paroubek (ČSSD) - včera koalici s občanskými demokraty vyloučil. Odmítl i vládní koalici s komunisty. "Nikdy jsme o tom neuvažovali," řekl. ČSSD by prý byla jen v takové vládě, v níž by dokázala prosadit svůj program. Jinak půjde raději do opozice.
Bursík řekl, že ODS je zeleným bližší v oblasti ekonomické, jejich rovnou daň však odmítají, sociální demokraté zase v oblasti sociální, dopravy a životního prostředí. Bursík však dodal, že jedna věc je program ČSSD, druhá jeho naplňování. "To, co je na papíře, to je významně odlišné od toho, jak se projevovala sociální demokracie v posledních dvou volebních obdobích," uvedl Bursík.

Region| Východní Čechy
Publikováno| Hradecké noviny; Politika a události; 03
Publikováno| Krkonošské noviny; Politika a události; 03
Publikováno| Noviny Chrudimska; Politika a události; 03
Publikováno| Noviny Jičínska; Politika a události; 03
Publikováno| Noviny Náchodska; Politika a události; 03
Publikováno| Noviny Svitavska; Politika a události; 03
Publikováno| Orlické noviny; Politika a události; 03
Publikováno| Noviny Rychnovska; Politika a události; 03
Publikováno| Pardubické noviny; Politika a události; 03
ID| 43358382-6c48-4a42-b71d-189c527b5993

Reformu policie slibují před volbami všichni
Hradecké noviny 
15.4.2006 | rubrika: Česká republika | strana: 2 | autor: VERONIKA FORKOVÁ

Praha - S prací policie jsou dlouhodobě nespokojeny skoro dvě třetiny lidí. Co na to politici? Probrali se až před volbami. Najednou všichni chtějí policii reformovat. Největší shoda panuje v tom, že je potřeba přivést více strážníků do ulic, dát jim dobré vybavení a také je finančně motivovat.
"Čím více policistů na ulicích, tím lépe. K tomu je ale potřeba hodně peněz, a kde je vzít," upozorňuje Jiří Straus z policejní akademie. Není podle něj jednoduché přesunout lidi z kanceláří do služby, což například navrhuje KSČM. Lépe vypadá nápad ČSSD využít část lidí z cizinecké policie. Ta se bude rušit, až v Česku zaniknou hraniční kontroly. "Bylo by škoda, a také drahé, tyto policisty vyhazovat," potvrzuje expert z Centra pro sociální a ekonomické strategie Libor Stejskal. Ten také vyzdvihuje trend, že by policie měla umět s lidmi jednat, ne pouze stíhat zločince. "Policie je relativně dobrá v potírání zločinů, ale nemá co nabídnout slušným lidem. Měla by působit preventivně a lidem naslouchat."
O prevenci nejvíce mluví Strana zelených. Obšírný materiál k reformě policie mají lidovci.
"Podobný dokument zatím nikdo nenapsal. Ani vedení policie ne. Patří k těm lepším," říká ředitelka Transparency International Adriana Krnáčová.

***

CO CHTĚJÍ UDĚLAT S KRIMINALITOU

* ODS - více policistů na ulicích; nový zákon: za dobrou práci policisty dobré peníze, za
selhání okamžitý trest; odstranění byrokracie * ČSSD - zvýšit stav o 4000 policistů, zrušení cizinecké policie; lepší podmínky pro
poctivé policisty; zlepšit materiálně-technické vybavení * KSČM - zvýšení objasněnosti případů; odpovídající materiálně-technické zabezpečení a finanční ohodnocení; více odborníků v oblasti bezpečnostního práva * Strana zelených - vedle účinné represivní práce policie hlavně prevence a ochrana;
důraz na obchůzkovou službu; podrobit policejní činnost několikeré kontrole * KDU-ČSL - změna organizace a řízení policie, důraz na vzdělání; změna hodnocení policejní práce, podpora spolupráce policie s územními samosprávami

Region| Východní Čechy
Publikováno| Hradecké noviny; Česká republika; 02
Publikováno| Krkonošské noviny; Česká republika; 02
Publikováno| Noviny Chrudimska; Česká republika; 02
Publikováno| Noviny Jičínska; Česká republika; 02
Publikováno| Noviny Náchodska; Česká republika; 02
Publikováno| Noviny Svitavska; Česká republika; 02
Publikováno| Orlické noviny; Česká republika; 02
Publikováno| Noviny Rychnovska; Česká republika; 02
Publikováno| Pardubické noviny; Česká republika; 02
ID| 8d2c9476-a242-47fd-92f9-3009af8e7222

Souboj málo známých lídrů vyhrál Hasil
Liberecký den 
15.4.2006 | rubrika: Události | strana: 5 | autor: LENKA MARKOVIČOVÁ MIROSLAV PAKOSTA

Otázky Václava Moravce Speciál: V sms hlasování i v argumentaci propadl lídr za ČSSD Cyril Zapletal

Propad obliby ČSSD a jejího vůdce v Libereckém kraji Cyrila Zapletala v telefonickém hlasování. To je výsledek čtvrtečního televizního souboje zatím nejméně známých lídrů stran podle průzkumu agentury STEM.

Liberec - Největší sympatie diváků získal ve čtvrtečním přímém přenosu Otázky Václava Moravce Speciál z Libereckého kraje lídr za ODS Tomáš Hasil. Diváci prostřednictvím sms zaslali během pořadu na 15 000 zpráv.
S 45,8 procenty hlasů, prostřednictvím sms, suverénně převálcoval své politické konkurenty. Stejně tak stranu ODS by podle průzkumu agentury STEM lidé v Libereckém kraji volili nejvíce.
"Děkuji všem voličům za hlasy, jsem za ně moc rád, přesto jim nepřikládám příliš velkou váhu. Zatím není možné předpokládat, jak červnové volby dopadnou," řekl bezprostředně po skončení přímého přenosu v libereckém Malém divadle Tomáš Hasil.
Nejméně při přímém přenosu Otázky Václava Moravce Speciál zapůsobil, a to 11,4 procenty, na diváky Cyril Zapletal za ČSSD, čemuž s největší pravděpodobností přispěl i jeho výrok o nezúčastněnosti vůči Libereckému kraji.
"Zatím zastupuji Ústecký kraj. Až budu zastupovat Liberecký kraj, budu se o jeho problémy starat," uvedl v debatě. A šokoval tak jak diváky v sále, tak u televizních obrazovek.
Téměř s polovinou diváckých hlasů - 17,4 procenty uspěl Josef Vondruška za KSČM. "Kdybych měl po volbách takový zisk hlasů, jako jsem získal telefonickým hlasováním, budu velmi spokojený. Bleskový průzkum STEM nevidím jako příliš objektivní, ale to je známé, že KSČM se vždy o asi tři procenta v průzkumech podhodnocuje," řekl po vysílání Josef Vondruška, kterého také překvapil "situační humor" Cyrila Zapletala. "Ve sněmovně by s ním byla legrace a odlehčil by konfliktní situace," dodal Vondruška.
Naprosto rovnocenný počet hlasů - 12,7 procent získali lídr za KDU-ČSL, prezident Hospodářské komory ČR Jaromír Drábek a kontroverzní politik, starosta Jindřichovic pod Smrkem a lídr za Stranu zelených Petr Pávek. "Oba dva výsledky (STEM a sms - pozn. autora) byly vyrovnané. Milejší by mi byl výsledek telefonického hlasování, protože my potřebujeme alespoň 12,4 procenta hlasů, abychom dostali jednoho našeho kandidáta z Libereckého kraje do sněmovny," komentoval výsledek debaty Petr Pávek.

Foto popis| VOLEBNÍ PREFERENCE V LIBERECKÉM KRAJI
Region| Severní Čechy
Publikováno| Liberecký den; Události; 05
Publikováno| Deník Pojizeří; Události; 05
Publikováno| Deník Jablonecka; Události; 05
Publikováno| Českolipský deník; Události; 05
ID| e18a0e97-4d3f-425d-ae82-214e43b046d3

Klíč| Volební preference; krajské volby; Drábek Jaromír; KDU

Na léčbu nezaměstnanosti mají lídři různé recepty
Liberecký den 
15.4.2006 | rubrika: Události | strana: 5 | autor: LENKA MARKOVIČOVÁ

Liberec - Pomoci živnostníkům a vnést čerstvý vítr do trhu práce je cílem lídrů nejsilnějších politických stran, které se budou ucházet v červnových sněmovních volbách o hlasy voličů v Libereckém kraji.
Jak se všichni při čtvrtečním televizním souboji shodli, zjednodušením podmínek pro podnikání by tak byla šance snížit vysokou nezaměstnanost zejména v takových oblastech jako je Frýdlantsko, kde je bez práce až 30 procent obyvatel.
Podle lídra za ODS Tomáše Hasila by zaměstnanosti a lepší životní úrovni pomohly roční daňové prázdniny těch nejmenších živnostníků. Chce také napravit vztah mezi zaměstnavatelem a zaměstnancem s tím, že práce se musí každému vyplácet. "Současný systém sociálních podpor a dávek k práci příliš nemotivuje," podotkl lídr za ODS.
Podle volebního lídra ČSSD Cyrila Zapletala by problematickým oblastem jako je Frýdlantsko mohla výrazně pomoci lepší dopravní obslužnost. Podle starosty Jindřichovic pod Smrkem a lídra Strany zelených Petra Pávka je třeba lidem vytvořit podmínky, aby se mohli bez problémů uživit i jako živnostníci.
V Libereckém kraji, který patří mezi malé volební obvody, bude kandidovat 15 politických stran, dvě hnutí a jedna koalice. Lidé budou vybírat z 230 jmen.
V roce 2002 vyhrála sněmovní volby v Libereckém kraji ODS. Získala 27,4 procenta hlasů, pro ČSSD hlasovalo 27,05 voličů. V letošních volbách by podle průzkumu agentury STEM pro Českou televizi zvítězila znovu. Hlas by jí dalo 26 procent lidí. Na druhé pozici by se umístila ČSSD, kterou podporuje 15 procent oslovených, a třetí místo by s 12 procenty hlasů obsadila KSČM. Zelení mají podporu 12 procent lidí a lidovci 3,4 procenta.

Foto popis| Teď ne! Výrokem, že zastupuje Ústecký kraj a o Liberecký se bude zajímat až po volbách, pobouřil Cyril Zapletal publikum.
Foto autor| (rp)
Region| Severní Čechy
Publikováno| Liberecký den; Události; 05
Publikováno| Deník Pojizeří; Události; 05
Publikováno| Deník Jablonecka; Události; 05
Publikováno| Českolipský deník; Události; 05
ID| caab1716-d979-4293-a5ea-83eed3144d65

Klause by dnes určitě podpořila jen ODS
Metro 
18.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: ONDŘEJ FERRE

Paroubek a Bursík k sobě v předvolebním duelu nacházeli cestu

Prezident Václav Klaus si ještě před šesti měsíci mohl být prakticky jistý svým znovuzvolením. Dnes je všechno jinak.
Strana zelených, která se nedávno potácela hluboko pod hranicí volitelnosti do Poslanecké sněmovny je dnes černým koněm voleb. Zdá se, že převezme roli jazýčku na vahách, který dříve představovali lidovci a unionisté.
Ani jedni z nich by se nyní podle průzkumů veřejného mínění nedostali do sněmovny.
Ve včerejší televizní debatě premiér Jiří Paroubek a předseda Strany Zelených Martin Bursík zavdali "všelidovému" prezidentovi Klausovi důvod k přemýšlení o tom, zda jeho první prezidentské období nebude také obdobím posledním.
"Kdybychom byli v tomto parlamentu, Klaus by nebyl na Hradě," řekl Martin Bursík.
Premiér Paroubek oživil myšlenku prezidentské kandidatury nynějšího ombudsmana Otakara Motejla, čímž de facto hodil přes palubu permanentního prezidentského kandidáta Miloše Zemana.
Politická situace se mění a pod praporem Hradu zůstává jen ODS.

***

Prezidentští kandidáti podle obliby
* Vítězslav Jandák (nestraník)
* Václav Klaus (ODS)
* Vladimír Železný (NezDem)
* Petr Pithart (KDU-ČSL)
* Otakar Motejl (nestraník)
* Karel Gott (nestraník)
OFA

Regionální mutace| Metro - Čechy

Paroubek a Bursík k sobě nacházeli cestu
Metro 
18.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: ONDŘEJ FERRE

Lídři ČSSD a Zelených se shodli například v otázce přímé volby prezidenta

PREZIDENT VÁCLAV KLAUS si ještě před šesti měsíci mohl být prakticky jistý svým znovuzvolením. Dnes je všechno jinak.
Strana zelených, která se nedávno potácela hluboko pod hranicí volitelnosti do Poslanecké sněmovny, je dnes černým koněm voleb. Zdá se, že převezme roli jazýčku na vahách, který dříve představovali lidovci a unionisté.
Ani jedni z nich by se nyní podle průzkumů veřejného mínění nedostali do sněmovny.

"Klause ne!"

Ve včerejší televizní debatě České televize premiér Jiří Paroubek a předseda Strany zelených Martin Bursík zavdali "všelidovému" prezidentovi Klausovi důvod k přemýšlení o tom, zda jeho první prezidentské období nebude také obdobím posledním.
"Kdybychom byli v tomto parlamentu, Klaus by nebyl na Hradě," řekl Martin Bursík.
Premiér Paroubek oživil myšlenku prezidentské kandidatury nynějšího ombudsmana Otakara Motejla, čímž de facto hodil přes palubu permanentního prezidentského kandidáta Miloše Zemana.

Možná koalice?

Přestože se v debatě zmínily možné koalice, o růžovo-zelené koalici zůstává stále nejasno. Zelení však pravděpodobně budou historicky poprvé jazýčkem na vahách při tvorbě příští vlády.

***

Ve věcech, na kterých nám záleží, máme blíže k ČSSD.
MARTIN BURSÍK předseda Zelených

Regionální mutace| Metro - Praha

Bursík: Plyn by měl patřit do nižší sazby DPH
Metro 
18.4.2006 | rubrika: Ekonomika | strana: 5 | autor: ČTK

STRANA ZELENÝCH se bude snažit o to, aby byl v budoucnu plyn přeřazen ze současné 19procentní sazby DPH do pětiprocentní.
V pořadu Otázky Václava Moravce to včera řekl předseda strany Martin Bursík. Podle premiéra Jiřího Paroubka je ale šance na prosazení pětiprocentní sazby pro plyn velmi malá, shodnout by se na tomto kroku muselo všech 25 členů EU.
Podle Bursíka zelení velmi stojí o to, aby byly dvě různé sazby DPH, aby bylo možné rozlišovat různé zboží a služby podle toho, nakolik jsou šetrné k životnímu prostředí. "Plyn by do pěti procent určitě patřil. Bohužel to nebylo vyjednáno v Bruselu," řekl Bursík. Zelení také chtějí navrhnout přeřazení briket a pelet z biomasy z devatenáctiprocentní daně do snížené sazby.

Foto popis|

Regionální mutace| Metro - Čechy

Byznys s názorem
Metro 
18.4.2006 | rubrika: Metroservis | strana: 8 | autor: PETR ŽANTOVSKÝ

SLOUPEK

Europoslanec Vladimír Železný nedávno opět rozčeřil vodu svým prohlášením, že se jej z jakési agentury na zjišťování veřejného mínění snažili přemluvit, aby si u ní "koupil" průzkum. Tedy aby si zaplatil za to, že budou zveřejněny výsledky, podle nichž jeho volební uskupení bude mít tolik a tolik procent preferencí. Železný tím demonstroval domněnku, že podobné průzkumy v Čechách jsou zkorumpované a nedůvěryhodné, a tedy nevypovídají nic o předvolebních náladách občanů. Železný svá slova nedoložil, ona se korupce obecně špatně dokazuje, protože probíhá mezi čtyřma očima, a tedy je to slovo proti slovu. Nicméně otevřel tím téma. Šéfové agentur na průzkum veřejného mínění zareagovali ihned, a samozřejmě odmítavě. Oni přece s veřejným míněním nekšeftují, protože by ztratili kredit na odborném poli. To je správná úvaha. Jde jen o to, zda je u nás už trh s průzkumnými agenturami tak rozmanitý a nezávislý, aby to platilo. Jiná otázka se nabízí, zda ony preferenční průzkumy jsou opravdu vždy jasně čitelné a průkazné. Vždyť kolikrát čteme v médiích jen jejich výsledky, procenta, čísla, nic o tom, jak se průzkumníci k číslům dobrali. Příkladně jaký vzorek populace oslovili, jak byla sociálně, vzdělanostně, demograficky složena. Zda byl vzorek reprezentativně široký, či zda šlo jen o rychlou anketu mezi pár desítkami, nejvýš stovkami oslovených. A především: jak byla koncipována otázka průzkumu.

Je jisté, že nervozitu do preferencí vnáší růst procentních bodů Strany zelených, která ještě před pár týdny skomírala těsně nad nulou a teď hrozí dvojciferným volebním výsledkem, aspoň podle průzkumů. Je určitě něco jiného, když osloveným respondentům položíte otázku: "Budete volit v červnu Zelené?" A něco dokonale jiného, když otázka bude znít třeba takto: "Domníváte se, že zajímavou cestu ke změně zakonzervovaných poměrů na naší politické mapě nabízí Strana zelených?" Na první otázku odpoví kladně o řád méně lidí než na otázku druhou. Mnoho lidí je přesvědčeno o tom, že naše politika volá po změně. Dokonce mnozí uznávají, že Bursíkova strana nabízí něco, co je zajímavé. To však ještě neznamená, že každý, kdo má kritický postoj k zapouzdřené a málo dynamické české politice, považuje právě Bursíkovy recepty za natolik nosné, aby jim dal ve volbách hlas. Nicméně jak by vypadaly výsledky takového průzkumu? Ve druhém případě by se procento kladných odpovědí vyšplhalo do desítek, kdežto v prvním případě by kladně odpověděli jen skalní fanoušci Zelených, tedy s nejvyšší pravděpodobností by šlo o číslo hluboko pod pětiprocentní hranicí pro vstup do parlamentu. Zelení totiž, a to vám řekne každý politolog, spoléhají právě na voliče nikoli skalní, těch mají po čertech málo. Spoléhají na přeběhlíky zprava i zleva, na nespokojence, kteří u Zelených budou hledat lék na svou frustraci. Tedy na voliče, kteří se rozhodnou nejspíš až nad volební urnou. Takové ovšem zpravidla těžko promítnete do průzkumu preferencí -je to skupina nad jiné nestabilní a těkavá.

Odtud mohou plynout oprávněné výtky a pochybnosti o kvalitě a využitelnosti podobných průzkumů veřejného mínění. Jsou strašně závislé na tom, jaké předznamenání jim dáte, s jakým úmyslem stanovíte otázku a jakou odpověď na ni očekáváte. Proto je nejlepší udělat si vlastní názor, bez ohledu, a možná navzdory všem průzkumům. Ačkoli nemusí být nutně zaplacené, o jejich důvěryhodnosti lze pochybovat vždy.

***

"Šéfové agentur na průzkum veřejného mínění přece s veřejným míněním nekšeftují, protože by ztratili kredit na odborném poli. "

Foto popis|

O autorovi| PETR ŽANTOVSKÝ, publicista

Zatočí strany s drogami?
Moravskoslezský deník 
18.4.2006 | rubrika: Česká republika | strana: 10 | autor: KATEŘINA VOLNÁ

* Liknavý přístup k boji proti omamným látkám se politikům vyplácí

Recept na to, jak naložit s drogami, strany nemají. Alespoň ve volebních programech o něm cudně mlčí. A jako prioritu nevnímá problémy s návykovými látkami žádná ze stran, které se chystají dobýt křesla v parlamentu. Odborníkům se to nelíbí.

Praha * Upijeme se k smrti. A naše děti budou moci fetovat docela snadno. To v podstatě slibují předvolební programy stran, které by rády do parlamentu. "Nenabízejí konkrétní řešení současných problémů, převládají všeobjímající fráze," hodnotí stranické nasazení do boje proti drogám Michal Miovský z Centra léčby závislostí na Karlově univerzitě.
Přitom dosavadní zákony jsou dost děravé. "Měl by se změnit protidrogový zákon, především ta pasáž o beztrestnosti fetování. To prostě likviduje lidi," míní českobudějovický terapeut Milan Kyzour.
Experti také kritizují, že zákonodárci dlouhodobě neberou v potaz materiály, které vytvořili pro lepší koordinaci protidrogové politiky. "Politici na to příliš neslyší, neřídí se tím," upozorňuje lékař Karel Nešpor. Souhlasí s ním předseda Asociace nestátních organizací Jiří Richter: "Jde o to ta slova, která jsou dnes již velmi dobře napsaná, převést do praxe."
To se neděje a máme-li věřit programům, po volbách se mnoho nezmění. Strany před voliče malují především preventivní programy. Kromě trvale nekompromisních lidovců nechtějí strany postihovat uživatele drog, ale jejich prodejce a výrobce. O zákazu kouření se odvažují mluvit s lidovci ještě zelení, reklamu na alkohol a cigarety by mimo zákon postavili komunisté.
Jenže to je málo. Benevolentní přístup ke kouření už nám přitom zkritizovala Evropská unie. Snadno dostupný alkohol se nijak koncepčně neřeší, ačkoliv nadměrně pije třetina mužů a čtrnáct procent Češek. "Pivo, to je droga, která v Česku hoří úplně nejvíc. V jeho spotřebě jsme první na světě, což pokládám za neudržitelné," zlobí se Nešpor. Co s tím? Nešpor by pivo zdražil, protože je podle něj nebezpečně levné. "Po zdražení destilátů kvůli vyššímu zdanění jejich spotřeba klesla. Teď je na řadě totéž u piva, to je v moci politiků a v zájmu lidí," míní Nešpor. Zároveň ale dodává, že před volbami o zdražování piva od politiků uslyšíme jen stěží.

***

s čím jdou proti drogám?

* ODS nechce represe, ale prevenci. Slibuje peníze na programy pro volný čas mládeže.

* ČSSD je pro prevenci kriminality, užívání alkoholu a návykových látek. Do škol by dala psychology. A chce zachovat kolkování cigaret a alkoholu.

* KSČM vyzdvihuje prevenci a je pro zákaz reklamy na cigarety, alkohol či anabolika.

* Strana zelených chce zákaz kouření v restauracích. Slibuje, že se bude řídit odbornými analýzami.

* KDU-ČSL chce trestat nelegální výrobu, pěstování a distribuci drog. Je pro zákaz kouření na pracovištích. A zaměří se na péči o romskou mládež.

Region| Severní Morava
Publikováno| Moravskoslezský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Opavský a hlučínský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Frýdecko-místecký a třinecký deník; Česká republika; 10
Publikováno| Havířovský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Karvinský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Novojičínský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Bruntálský a krnovský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Moravskoslezský deník - Region Krnovské noviny; Česká republika; 10
ID| cb698796-9c45-4910-a9d9-072ca6f03144

Zelení: K ČSSD máme blíž
Moravskoslezský deník 
18.4.2006 | rubrika: Česká republika | strana: 10 | autor: (lf)

zaujalo nás

Praha * Zelení sice vyloučili společné vládnutí s komunisty nebo s jejich podporou, ale programově mají blíž k ČSSD než k ODS. Prohlásil to včera předseda Strany zelených (SZ) Martin Bursík. V porovnání se zahraničními zelenými jsou však čeští zelení blíže středu.
"Náš vstup do parlamentu zamíchal kartami. Do té doby byly ve hře jen dvě varianty - velká koalice ČSSD a ODS, nebo menšinová vláda s podporou komunistů," prohlásil šéf SZ ve včerejší televizní debatě. Jeho protivník -premiér Jiří Paroubek (ČSSD) - včera koalici s občanskými demokraty vyloučil. Odmítl i vládní koalici s komunisty. "Nikdy jsme o tom neuvažovali," řekl. ČSSD by prý byla jen v takové vládě, v níž by dokázala prosadit svůj program. Jinak půjde raději do opozice.
Bursík řekl, že ODS je zeleným bližší v oblasti ekonomické, jejich rovnou daň však odmítají, sociální demokraté zase v oblasti sociální, dopravy a životního prostředí. Bursík však dodal, že jedna věc je program ČSSD, druhá jeho naplňování. "To, co je na papíře, to je významně odlišné od toho, jak se projevovala sociální demokracie v posledních dvou volebních obdobích," uvedl Bursík.

Region| Severní Morava
Publikováno| Moravskoslezský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Opavský a hlučínský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Frýdecko-místecký a třinecký deník; Česká republika; 10
Publikováno| Havířovský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Karvinský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Novojičínský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Bruntálský a krnovský deník; Česká republika; 10
Publikováno| Moravskoslezský deník - Region Krnovské noviny; Česká republika; 10
ID| faaa99d1-12bb-423e-8782-10ecc56c846c

Voliči se někdy i zapotí
Moravskoslezský deník 
15.4.2006 | rubrika: Severní Morava a Slezsko | strana: 3 | autor: MARIE STYPKOVÁ

volby 2006

Moravskoslezský kraj * Informaci o registraci strany do sněmovních voleb včera zaslal Krajský úřad Moravskoslezského kraje v Ostravě všem jedenadvaceti stranám, hnutím a koalicím, které se budou v červnu ucházet o hlasy voličů. Pokud jde o některé jejich názvy, voliči se zřejmě pěkně zapotí. V kraji se bude o post ve sněmovně ucházet 519 kandidátů. Protože strany, které se dopustily při registraci nepřesností, chyby opravily, nebylo třeba odmítnout žádné kandidátky ani škrtnout kandidáty. Redakci to včera sdělila krajská mluvčí Šárka Swiderová s tím, že kandidátky v Moravskoslezském kraji mohou obsahovat maximálně 36 jmen. Nejpozději pětačtyřicátý den do voleb musí Státní volební komise vylosovat čísla pro strany. Termín je stanoven na 18. dubna. Nejpozději 18. května musejí být vytištěny volební lístky.
A kolik kandidátů jednotlivé strany, hnutí a koalice voličům v našem kraji nabízejí? KSČM, KDU-ČSL, ODS, Strana zelených, Strana zdravého rozumu, Nezávislí, Národní strana, Unie svobodyDEU, Nezávislí demokraté, SNK Evropští demokraté mají plný počet kandidátů, tedy 36, o jednoho méně má ČSSD. Balbínova poetická strana jde do voleb s jedním kandidátem, Koruna Česká se sedmi kandidáty. Stranu se složitým názvem "Právo a Spravedlnost - ANO tradiční rodině, NE korupci a kriminalitě!" reprezentuje na kandidátce 27 lidí. Moravané jdou do voleb s třinácti kandidáty, Strana Rovnost šancí s pěti, Česká pravice se dvěma kandidáty. Voliči dostanou také volební lístek se šestnácti jmény, kteří kandidují za Helax - Ostrava se baví. Takzvaná Koalice pro Českou republiku nabízí sedmnáct jmen, dva kandidáti zastupují stranu s názvem 4 Vize, která má svůj program již v názvu. Jeho pokračováním jsou totiž čtyři body, a to: 1. Daňový systém na jednom listu formátu A4, Regulace inovace + Vysoká kvalita = Kratší pracovní týden, Rodinný dům pro každého snadněji a Reklama, která informuje, ano, reklama, která ovlivňuje, ne - www.4vize.cz.

Region| Severní Morava
Publikováno| Moravskoslezský deník; Severní Morava a Slezsko; 03
Publikováno| Opavský a hlučínský deník; Severní Morava a Slezsko; 03
Publikováno| Frýdecko-místecký a třinecký deník; Severní Morava a Slezsko; 03
Publikováno| Havířovský deník; Severní Morava a Slezsko; 03
Publikováno| Karvinský deník; Severní Morava a Slezsko; 03
Publikováno| Novojičínský deník; Severní Morava a Slezsko; 03
Publikováno| Bruntálský a krnovský deník; Severní Morava a Slezsko; 03
ID| 485fa084-376c-475d-af05-ae983b290377

Zelení: K ČSSD máme blíž
Olomoucký den 
18.4.2006 | rubrika: Události | strana: 7 | autor: (lf)

zaujalo nás

Praha * Zelení sice vyloučili společné vládnutí s komunisty nebo s jejich podporou, ale programově mají blíž k ČSSD než k ODS. Prohlásil to včera předseda Strany zelených (SZ) Martin Bursík. V porovnání se zahraničními zelenými jsou však čeští zelení blíže středu.
"Náš vstup do parlamentu zamíchal kartami. Do té doby byly ve hře jen dvě varianty - velká koalice ČSSD a ODS, nebo menšinová vláda s podporou komunistů," prohlásil šéf SZ ve včerejší televizní debatě. Jeho protivník -premiér Jiří Paroubek (ČSSD) - včera koalici s občanskými demokraty vyloučil. Odmítl i vládní koalici s komunisty. "Nikdy jsme o tom neuvažovali," řekl. ČSSD by prý byla jen v takové vládě, v níž by dokázala prosadit svůj program. Jinak půjde raději do opozice.
Bursík řekl, že ODS je zeleným bližší v oblasti ekonomické, jejich rovnou daň však odmítají, sociální demokraté zase v oblasti sociální, dopravy a životního prostředí. Bursík však dodal, že jedna věc je program ČSSD, druhá jeho naplňování. "To, co je na papíře, to je významně odlišné od toho, jak se projevovala sociální demokracie v posledních dvou volebních obdobích," uvedl Bursík.

Region| Střední Morava
Publikováno| Olomoucký den; Události; 07
Publikováno| Prostějovský den; Události; 07
Publikováno| Moravský sever (deník); Události; 07
Publikováno| Nové Přerovsko (deník); Události; 07
Publikováno| Hranický den; Události; 07
Publikováno| Zlínské noviny; Události; 07
Publikováno| Naše Valašsko; Události; 07
Publikováno| Slovácké noviny; Události; 07
ID| b5048ef2-37fe-4e45-8dc7-aa83a9b93835

Pávek: Alternativy vydělávají spousty peněz
Olomoucký den 
18.4.2006 | rubrika: Téma - příloha | strana: 31 | autor: Bořek Otava a Veronika Forková

rozhovor

Starosta Jindřichovic pod Smrkem Petr Pávek (Strana zelených, na snímku) se proslavil především zákazem vstupu úředníků do obce. Pod jeho vedením se ovšem v Jindřichovicích vynořilo víc netradičních novinek. Například využívání alternativních zdrojů energie.

* Jaké alternativní zdroje v Jindřichovicích využíváte?

Už šestý rok topíme díky biokotelně. Třetí rok vyrábíme elektřinu ve větrných elektrárnách. Máme ekologické centrum, kde jsme instalovali sluneční kolektory. A během měsíce zavedeme tepelné čerpadlo, které bude vytápět nízkoenergetické domy.

* Vyplácí se vám bioprojekty?

Vyplácí, a to zásadně. Přešli jsme z uhlí na biokotelnu. Tím vytopíme obecní úřad, školu, domov důchodců, vzdělávací centrum. Používáme dřevní štěpku, kterou si sami připravujeme, takže máme možnost zaměstnat při tom další lidi. A nemusíme platit za znečištění ovzduší. Ročně na tom ušetříme 280 tisíc korun, a to je pro nás hodně peněz. Na větrných elektrárnách vyděláme několik stovek tisíc ročně. Část peněz z toho dáváme do obecního ekologického fondu. Z něj občané můžou dostat až 15 tisíc korun dotací.

* Co lidé říkali vašim netradičním nápadům?

Na vesnicích, a zvlášť v pohraničí, jsou nezáviděníhodné životní podmínky: málo peněz, špatná doprava. Lidem chybí jasná představa, kam směřovat. Po dvou letech, co jsem v Jindřichovicích začal, se ale lidé k mé vizi připojili. Zjistili, že jim prospívá. Kvůli větrným elektrárnám na mě dokonce naléhali, aby už byly hotové. Myslím, že působilo důvěryhodně, že mám větráky asi tři sta metrů od ložnice a nevadí mi to.

* ČEZ začíná podporovat alternativní zdroje. Co to mu říkáte?

Já to považuju za jednoznačný podvod. ČEZ nabízí tzv. zelenou elektřinu, kterou prodává o desetník dráž. To je zcela neoprávněné, všechny náklady má ČEZ uhrazené už v rámci té sazby. Jen tím znevýhodňuje všechny, kdo by se chtěli chovat ekologicky. Navíc není transparentní, co se s těmi penězi udělá.

Foto popis|
O autorovi| Stránku připravili Bořek Otava a Veronika Forková
Region| Střední Morava
Publikováno| Olomoucký den; Téma - příloha; 31
Publikováno| Prostějovský den; Téma - příloha; 31
Publikováno| Moravský sever (deník); Téma - příloha; 31
Publikováno| Nové Přerovsko (deník); Téma - příloha; 31
Publikováno| Hranický den; Téma - příloha; 31
Publikováno| Naše Valašsko; Téma - příloha; 31
ID| 673df60f-a03f-401c-8624-2976a85c1515

Stranám nejde o hlasy voličů
Olomoucký den 
15.4.2006 | rubrika: Události | strana: 7 | autor: DALIBOR DOSTÁL

* Malé strany mohou vznikat i proto, aby poškodily konkurenci

Většina stran, které jdou do voleb, nemá šanci na úspěch. Některým jde o miliony ze státních peněz, jiné se jen snaží poškodit silné kandidáty.

Praha * Uspět ve volbách? Takový cíl si zdaleka neklade všech šestadvacet stran, které budou v červnu usilovat o hlasy voličů.
Některé z nich politici i politologové podezřívají z toho, že se jedná o strany "na jedno použití". Namísto prosazení a realizace svého politického programu v parlamentu mají jiný cíl. Například lidovci nemohou přijít na jméno Balbínově poetické straně, která již několik týdnů zesměšňuje KDU-ČSL a jejího předsedu Miroslava Kalouska na svých billboardech. "Je zřejmé, že tato strana je v roli bílého koně. Za ní stojí nějaký neznámý útočník," říká Kalousek. Kdo by mohl mít zájem prostřednictvím Balbínovců poškozovat lidovce, netuší. "Bylo by samozřejmě dobré vědět, kdo se mě bojí tolik, že do toho investuje takové miliony," říká Kalousek.
Balbínovci však odmítají jakékoliv úvahy o tom, že jsou jen nastrčenou figurkou ve hře významnějších hráčů. "Není za námi ani žádný miliardář, ani silná politická strana," říká Geniální Guvernér Balbínovy poetické strany Jiří Hrdina. Kampaň zesměšňující lidovce podle něj rozhodně nestojí miliony. "Pro nás to tak drahé není, protože si to dokážeme opatřit levněji. Jde spíše o statisíce korun," dodává Hrdina.
Hlavní motivací současných členů k založení strany podle něj bylo zjištění, že nemají koho volit. "Tak volíme sami sebe, a navíc se u toho dobře bavíme," uvedl Jiří Hrdina.
Podle politologů je možné, že některé malé strany vznikají právě proto, aby v kampani poškodily některou ze silných partají takovým způsobem, kterým by si politici z parlamentních stran nechtěli špinit ruce. Důkazy, že takovou stranou jsou Balbínovci, však chybí. Založit stranu jen tak pro zábavu přitom není vůbec levné. Pokud kandiduje ve všech krajích, stojí to téměř čtvrt milionu. V každém ze čtrnácti krajů totiž musí složit nevratnou kauci patnáct tisíc korun.
Dalším motivem pro zakládání malých stran může být snaha vytvořit co nejvíce alternativ. Například malých, pravicových stran je tolik, že se mezi ně hlasy voličů s jistotou roztříští natolik, že žádná z nich nemá šanci uspět. Některé z nich přitom mohou být záměrně vytvořené "volavky".
Nejde přitom o nic nového. Zejména v komunální politice není neobvyklé, že si strany zakládají umělou konkurenci. "Mám zkušenost z jednoho města, kde ODS založila další dvě nezávislá sdružení, která se dostala do zastupitelstva. A pak pomohla občanským demokratům získat moc na radnici," říká politolog Jan Bureš. Zda podobný systém funguje i na celostátní úrovni, je podle něj těžké odhadnout. Posledním motivem, proč jdou některé malé strany do voleb, je podle Bureše snaha dosáhnout na příspěvek, který stát vyplácí stranám, které překročí jeden a půl procenta hlasů (za každý hlas je sto koruna). "To může vynést miliony," zmínil politolog.
Ve volbách do sněmovny v roce 1998 se to podařilo například Důchodcům za životní jistoty a republikánům, v roce 2002 Straně zelených či Sdružení nezávislí.
Kandiduje 26 stran 4 VIZE Balbínova poetická strana Česká pravice Česká strana národně socialistická Česká strana sociálně demokratická České hnutí za národní jednotu Folklor i Společnost Helax - Ostrava se baví Humanistická strana Koalice pro Českou republiku Komunistická strana Čech a Moravy Koruna Česká (monarchistická strana Čech,Moravy a Slezska) Křesťanská a demokratická unie -- Československá strana lidová Liberální reformní strana (LiRA/Liberálové ČR) Moravané Národní strana NEZÁVISLÍ Nezávislí demokraté (Předseda V. Železný) Občanská demokratická strana Právo a Spravedlnost Pravý Blok SNK Evropští demokraté Strana Rovnost Šancí Strana zdravého rozumu Strana zelených Unie svobody - Demokratická unie

Foto popis| Politická satira nebo cílený útok? Billboardy zesměšňující KDU-ČSL dělají lidovcům starosti. Zvláště v situaci, kdy se preference strany v posledních týdnech potácejí na hranici volitelnosti. Balbínova poetická strana, která plakáty vylepuje, však odmítá, že by to dělala na politickou objednávku. Konfrontační styl v předvolební kampani vadí podle průzkumů třem pětinám voličů.
Foto autor| FOTO ARCHIV DB
Region| Střední Morava
Publikováno| Olomoucký den; Události; 07
Publikováno| Prostějovský den; Události; 07
Publikováno| Moravský sever (deník); Události; 07
Publikováno| Nové Přerovsko (deník); Události; 07
Publikováno| Hranický den; Události; 07
Publikováno| Zlínské noviny; Události; 07
Publikováno| Naše Valašsko; Události; 07
Publikováno| Slovácké noviny; Události; 07
ID| b3d687b3-1317-4010-a475-a67b39302fdc

Klíč| Kalousek Miroslav; KDU

Bursík: Sousedi mi dodnes říkají Martínku
Plzeňský deník 
15.4.2006 | rubrika: Téma | strana: 3 | autor: Libuše Frantová

Předseda Strany zelených Martin Bursík přiznává, že není typickým nadšeným chalupářem. O víkendech jezdí raději s kamarády na kole nebo do hor. Na chalupu na Podblanicku ve středních Čechách se dostane tak třikrát ročně, aby své osmdesátileté mamince alespoň posekal zahradu, natrhal jablka, prostě pomohl, s čím je potřeba. Pozemek o rozloze kolem sedmi tisíc metrů čtverečních dá přece jen zabrat.
K místu, kde trávil v dětství a mládí prázdniny, má stále velmi vřelý vztah. Všichni sousedé ho tu znají odmala, a tak mu prý dodnes říkají Martínku. Vzpomíná, jak pásl i dojil krávy, pekl brambory na ohýnku, jezdil na žebřiňáku nebo jak s otcem, znalcem hub, chodil do lesa.
Ale prožil tam i smutnější chvíle - okupaci v roce 1968. "Táta nás v šest hodin ráno vzbudil a brečel. V obchodě byly fronty, lidé kupovali pytle mouky, připravovali se na válku. Mně bylo devět a na projíždějící tanky jsme házeli hrušky. To jsme byli stateční," dnes už se při té vzpomínce usmívá.
I když se necítí být "kutilem", na chalupě musel také ledacos zvládnout. V šestnácti třeba spolu s bratrem nahazovali fasádu. "Byly to hezké chvíle," zasnil se předseda zelených. Proto není vůbec vyloučeno, že se z něj v budoucnu nadšený chalupář přece jen ještě stane.

Foto autor| Foto archiv VLP
O autorovi| Stranu připravila Libuše Frantová.
Region| Západní Čechy
Publikováno| Plzeňský deník; Téma; 03
Publikováno| Plzeňský deník - Plzeň-jih; Téma; 03
Publikováno| Plzeňský deník - Plzeň-sever; Téma; 03
Publikováno| Domažlický deník; Téma; 03
Publikováno| Chebský deník; Téma; 03
Publikováno| Karlovarské noviny; Téma; 03
Publikováno| Klatovský deník; Téma; 03
Publikováno| Rokycanský deník; Téma; 03
Publikováno| Sokolovský deník; Téma; 03
Publikováno| Tachovský deník; Téma; 03
ID| d86cc085-457b-4f54-be21-be06154d0293

Násilník Žďárský zůstává ve funkcích
Rovnost - Brněnský deník 
18.4.2006 | rubrika: Brno | strana: 3 | autor: FILIP SUŠANKA

Sociální demokraté se za svého kolegu postavili

Devět z deseti hlasujících v anketě na internetových stránkách deníku Rovnost chce, aby zastupitel Vlastimil Žďárský odstoupil ze všech funkcí. Sociální demokraté se ale za Žďárského postavili a jeho prohřešek zlehčují. A Žďárský dál zůstává ve funkcích i na kandidátce.
Brno * Zlomenou spodinu oční a několik týdnů v nemocnici si ze setkání se sociálnědemokratickým zastupitelem Vlastimilem Žďárským odnesl jednatřicetiletý muž z Brna. Za drobné upozornění týkající se větrání ve sprchách si od Žďárského vysloužil zranění, jehož následky podle lékařů pociťuje dodnes.
Přesto se zastupitele Žďárského jeho straničtí kolegové a nadřízení zastali. "Žďárský nám i v médiích vysvětlil, že se s napadeným dohodl, a v současné době proti němu není vedeno trestní stíhání ani nebyl odsouzen," trval na svém předseda brněnských sociálních demokratů Jeroným Tejc. Podle něj však celý problém není dobrý. "Přesto nevidím důvod pro to, aby náš zastupitel odstupoval z funkce na magistrátu i v městských firmách," dodal Tejc.
Opačného názoru jsou však představitelé opozice. Těm se postoj brněnské ČSSD nelíbí. "Je to výpověď o stavu české politiky a sociálnědemokratické strany vůbec. Pokud chtějí mít na kandidátce člověka, který se v soukromém životě uchyluje k násilí, tak je to jasný signál voličům, že sociálním demokratům takový člověk nevadí," myslí si lídr jihomoravské kandidátky Strany zelených Ondřej Liška.
Liška si myslí, že by měl zastupitel Žďárský odstoupit ze všech veřejných funkcí. "Pokud běžně řeší osobní spory násilím, tak by mě zajímalo, jak se bude chovat ve veřejném životě," dodal.
Brněnský politolog Miroslav Mareš vidí problém trochu jinde. "Problematické může být to, že se strana nevyjadřuje k samotné podstatě, proč se tak stalo. Jestli to jeho jednání bylo ojedinělým excesem z běžného chování, nebo se tak chová normálně," uvedl politolog Mareš. I podle něj je to spíš věcí politické kultury než právních paragrafů. Také na otázku, proč ho sociální demokraté podporují, má odpověď. "Je to pravděpodobně motivováno snahou nepřijít o významného člověka, který je navíc v jiných oblastech třeba schopný," naznačil Mareš.

Region| Jižní Morava

Násilník zůstává ve všech funkcích i na kandidátce
Rovnost - Deník Blanenska 
18.4.2006 | rubrika: Jižní Morava | strana: 6

Brno * Zlomenou spodinu oční a několikatýdenní hospitalizaci si ze setkání se sociálnědemokratickým zastupitelem Vlastimilem Žďárským odnesl jedenatřicetiletý Brňan. Ten si za drobné upozornění týkající se větrání ve sprchách vysloužil tvrdý útok, jehož následky podle lékařů pociťuje dodnes.
Přesto se zastupitele Žďárského jeho straničtí kolegové a nadřízení zastali. "Žďárský nám i v médiích vysvětlil, že se s napadeným dohodl a v současné době proti němu není vedeno trestní stíhání ani nebyl odsouzen," trval na svém předseda brněnských sociálních demokratů Jeroným Tejc. Podle něj však celý problém není dobrý. "Přesto nevidím důvod pro to, aby náš zastupitel odstupoval z funkce na magistrátu i v městských firmách," dodal Tejc.
Opačného názoru jsou však představitelé opozice. Těm se postoj brněnské ČSSD nelíbí. "Je to výpověď o stavu české politiky a sociálně demokratické strany vůbec. Pokud chtějí mít na kandidátce člověka, který se v soukromém životě uchyluje k násilí, tak je to jasný signál voličům, že sociálním demokratům takový člověk nevadí," myslí si lídr jihomoravské kandidátky Strany zelených Ondřej Liška.
Podle něj by měl zastupitel Žďárský odstoupit ze všech veřejných funkcí. "Pokud běžně řeší osobní spory násilím, tak by mě zajímalo, jak se bude chovat ve veřejném životě," dodal Liška.
Brněnský politolog Miroslav Mareš vidí problém trochu jinde. "Problematické může být to, že se strana nevyjadřuje k samotné podstatě, proč se tak stalo. Jestli to jeho jednání bylo ojedinělým excesem z běžného chování, nebo se tak chová normálně," uvedl politolog Mareš. I podle něj je to spíš věcí politické kultury než nějakých právních paragrafů.
Také na otázku, proč ho sociální demokraté podporují, má odpověď. "Je to pravděpodobně motivováno snahou nepřijít o významného člověka, který je navíc v jiných oblastech třeba schopný," naznačil Mareš.

Region| Jižní Morava

Nejpilněji hledá podporu celebrit ve volbách ODS
Ústecký deník 
18.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: LUDĚK STÍNIL

Politické strany se snaží před volbami vzájemně trumfovat. ODS teď vytáhla těžký kalibr - při kampani chce sázet na známé tváře v čele s olympijským medailistou.

Severní Čechy - Skvělými výkony na olympiádě potěšil národ. Běžec na lyžích Lukáš Bauer, držitel stříbra z Turína, teď bude závodit za ODS. Podpoří ji v předvolební kampani. "Oslovili mého manažera, že by mě ODS chtěla ve volbách využít jako svou tvář," popsal Lukáš Bauer. "Z morálního hlediska s tím nemám problém. S politikou ODS se ztotožňuji," dodal lyžař. Podle svých slov podpoří občanské demokraty zadarmo.
Další jména ODS zatím tají. "Dokud nemáme stoprocentní jistotu, jména neprozradíme," říká šéf volební kampaně ODS Jiří Šenberger. Hledání dalších celebrit ale nevyloučil. Ve hře je například Jaromír Jágr či Milan Baroš.
Konkurenční ČSSD se tváří zdrženlivě. "Žádná celebrita nám program nevymyslí," uvedla Anna Veverková z Ústředního volebního týmu ČSSD. S tím souhlasí i šéf krajské organizace sociálních demokratů v Ústí nad Labem Petr Benda. "V tuto chvíli v tom nevidím žádný přínos," uvedl Benda. "Pokud někdo nemá co říct svým programem, pak se schovává za známé tváře," dodal Benda.
Těsnou spolupráci s celebritami neplánují ani další strany. Mluvčí Strany zelených Eva Rolečková však tvrdí, že se k nim hlásí spisovatel Ivan Klíma či režisér filmu Štěstí Bohdan Sláma.

Foto popis| Poběží za ODS. Běžec na lyžích Lukáš Bauer se rozhodl podpořit ve volební kampani ODS. Občanští demokraté věří, že jim stříbrná olympijská medaile pomůže k více hlasům.
Foto autor| Foto DB
Region| Severní Čechy
Publikováno| Ústecký deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Děčínský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Deník Chomutovska; Titulní strana; 01
Publikováno| Deník Litoměřicka; Titulní strana; 01
Publikováno| Deník Lučan; Titulní strana; 01
Publikováno| Deník Mostecka; Titulní strana; 01
Publikováno| Deník Směr; Titulní strana; 01
Publikováno| Liberecký den; Titulní strana; 01
Publikováno| Deník Pojizeří; Titulní strana; 01
Publikováno| Deník Jablonecka; Titulní strana; 01
Publikováno| Českolipský deník; Titulní strana; 01
ID| dcc10330-4199-4472-94c3-ea3a95570b00

Otázku nezaměstnanosti řeší odlišně
Ústecký deník 
15.4.2006 | rubrika: Události | strana: 5 | autor: LENKA MARKOVIČOVÁ

Liberec - Pomoci živnostníkům a vnést čerstvý vítr do trhu práce je cílem lídrů nejsilnějších politických stran, které se budou ucházet v červnových sněmovních volbách o hlasy voličů v Libereckém kraji.
Jak se všichni při čtvrtečním televizním souboji shodli, zjednodušením podmínek pro podnikání by tak byla šance snížit vysokou nezaměstnanost zejména v takových oblastech jako je Frýdlantsko, kde je bez práce až 30 procent obyvatel.
Podle lídra za ODS Tomáše Hasila by zaměstnanosti a lepší životní úrovni pomohly roční daňové prázdniny těch nejmenších živnostníků. Chce také napravit vztah mezi zaměstnavatelem a zaměstnancem s tím, že práce se musí každému vyplácet. "Současný systém sociálních podpor a dávek k práci příliš nemotivuje," podotkl lídr za ODS.
Podle volebního lídra ČSSD Cyrila Zapletala by problematickým oblastem jako je Frýdlantsko mohla výrazně pomoci lepší dopravní obslužnost. Podle starosty Jindřichovic pod Smrkem a lídra Strany zelených Petra Pávka je třeba lidem vytvořit podmínky, aby se mohli bez problémů uživit i jako živnostníci.
V Libereckém kraji, který patří mezi malé volební obvody, bude kandidovat 15 politických stran, dvě hnutí a jedna koalice. Lidé budou vybírat z 230 jmen. V roce 2002 vyhrála sněmovní volby v Libereckém kraji ODS. Získala 27,4 procenta hlasů, pro ČSSD hlasovalo 27,05 voličů.

Region| Severní Čechy
Publikováno| Ústecký deník; Události; 05
Publikováno| Děčínský deník; Události; 05
Publikováno| Deník Chomutovska; Události; 05
Publikováno| Deník Litoměřicka; Události; 05
Publikováno| Deník Lučan; Události; 05
Publikováno| Deník Mostecka; Události; 05
Publikováno| Deník Směr; Události; 05
ID| 22b677d4-6f3b-4342-aa2b-f23ca5611606

Zelení spasitelé?
Vysočina - noviny Havlíčkobrodska 
15.4.2006 | rubrika: Servis/dopisy | strana: 15 | autor: ČESTMÍR BÁRA

napsali jste nám

Zakážeme, co můžeme, jak se vládne vám předvedeme, jen co se do Parlamentu dostaneme, to je zhruba program Zelených z nedělní 7 na TV Nova! Zdá se to neuvěřitelné, další hladovci se tlačí ku korytům, ale oni neslibují, oni hrozí, diktují, a to ještě nejsou v Parlamentu! Proto, lidé, pytlujte sluneční teplo na zimu, Zelení vám zakážou vytápět své domovy uhlím, el. energie i plyn jsou už na hraně vašich možností. Zelení se štítují tím, co většina politických uskupení má ve svém programu léta, ale není to jejich prioritou dnes, jde o postupné zlepšení životního prostředí, právě z ekonomických možností nejen občanů! Nu a to další, co pan Bursík ze sebe vyprodukoval, to není taky nic nového, prostě něco někde opsali, přebarvili na zeleno, doplnili ekologickou daní starou jako EU. Štítují se životním prostředím, ale čistou jadernou energii odmítají, jistě možností je více, síla větrů, vody, sluneční energie a d. Ale kde vzít dnes prachy? Zelená je i tráva, zelená barva je prý zdravá pro oči, jen aby ty oči nezaplakaly, pokud mnozí z nás Zeleným vydláždí cestu do Parlamentu!

***

Dopisy jsou kráceny a redakčně upravovány

O autorovi| ČESTMÍR BÁRA Třebíč
Region| Vysočina
Publikováno| Vysočina - noviny Havlíčkobrodska; Servis/dopisy; 15
Publikováno| Vysočina - noviny Jihlavska; Servis/dopisy; 15
Publikováno| Vysočina - noviny Třebíčska; Servis/dopisy; 15
Publikováno| Vysočina - noviny Žďárska; Servis/dopisy; 15
Publikováno| Vysočina - listy Pelhřimovska; Servis/dopisy; 15
ID| 40d3f938-dcb2-404b-8049-b4fdd2028a2a

V kraji se zaregistrovalo dvacet uskupení
Zlínské noviny 
15.4.2006 | rubrika: Zlínský kraj | strana: 2 | autor: (čtk)

Zlínský kraj * Celkem dvacet politických uskupení bylo ve Zlínském kraji zaregistrováno pro letošní volby do sněmovny. Krajský úřad nemusel žádné vyškrtnout, přestože zhruba u poloviny kandidátů byly formální chyby.
"Všechny však strany opravily," řekla vedoucí organizačního oddělení kraje Eva Kočičková.
Chyby na kandidátních listinách byly podle jejích slov čistě formálního charakteru, kandidáti například neuvedli celé oficiální znění adresy trvalého bydliště, objevily se i chyby v rodných číslech.
"Zřejmě nejvážnější chybou bylo to, že jeden kandidát se objevil v našem i Pardubickém kraji. To se však vyřešilo, v Čechách se jeho kandidatura škrtla a zůstal zde," uvedla Kočičková, podle které se formální chyby v takové míře vyskytují při volbách běžně. Špatné údaje se ve větší či menší míře objevily u všech stran.
V kraji kandiduje celkem 335 lidí. Úplné kandidátky předložila ČSSD, KDUČSL, KSČM, Koruna Česká, Moravané, Nezávislí, Nezávislí demokraté, ODS, Právo a Spravedlnost, US-DEU, SNK Evropští demokraté, Strana zdravého rozumu a Strana zelených. Pravý Blok obsadil osmnáct míst na kandidátce, Koalice pro Českou republiku dvanáct míst, Národní strana devět míst. Strana Rovnost Šancí má pět kandidátů. Dva subjekty, Česká pravice a 4 VIZE, mají po dvou kandidátech. Nejkratší kandidátku sestavila Balbínova poetická strana, která do volebních bojů vyslala jen jednoho člověka.
V posledních volbách do sněmovny kandidovalo ve Zlínském kraji třiadvacet politických subjektů. Tehdy v kraji vyhrála ČSSD, která získala 29,1 procenta hlasů a čtyři mandáty. ODS měla 21,5 procenta hlasů a tři mandáty, Koalice získala 19,5 procenta hlasů a tři křesla ve sněmovně. KSČM dalo hlas 16,6 procenta voličů, získala dva mandáty. Strana zelených, která má velkou šanci se letos probojovat do sněmovny, dostala před čtyřmi lety v kraji 2,4 procenta hlasů. K volbám do sněmovny v roce 2002 přišlo v kraji šedesát procent oprávněných voličů.

Region| Střední Morava
Publikováno| Zlínské noviny; Zlínský kraj; 02
Publikováno| Naše Valašsko; Zlínský kraj; 02
Publikováno| Slovácké noviny; Zlínský kraj; 02
ID| 66104ce9-5150-4262-8b83-9875268da8bb