Průzkum: Volby by vyhrála levice
Mladá fronta DNES 
27.4.2006 | rubrika: Kraj Moravskoslezský | strana: 1 | autor: JAROSLAV BAĎURA

Ostrava - Měsíc a týden před volbami do Poslanecké sněmovny má v kraji navrch levice.
Vyplývá to z bleskového průzkumu agentury STEM pro Českou televizi. Agentura oslovila na počátku tohoto týdne 638 respondentů.
Mimo jiné se agentura oslovených ptala: Pokud byste šel volit, kterou stranu nebo hnutí byste v červnu do Poslanecké sněmovny nejspíše zvolil?
Nejvíce, 23,6 procenta hlasů, by dostali podle průzkumu sociální demokraté. Těsně je následuje Občanská demokratická strana, které by dalo hlas 21,5 procenta voličů. S podobně těsným odstupem za ODS následují komunisté, kteří by obdrželi 19,4 procenta hlasů.
Sociální demokraté a komunisté by tedy podle bleskového průzkumu dohromady získali čtyřicet tři procenta hlasů.
S poměrně velkým odstupem za zmíněnými třemi stranami následuje Strana zelených, které by odevzdalo hlas 8 procent voličů.
O procento a půl méně, tedy 6,5 procenta hlasů, by obdržela KDU-ČSL.
Z ostatních stran a hnutí by se přes jedno procento podle průzkumu momentálně dostala jen Strana nezávislých kandidátů - Evropští demokraté (1,3 procenta hlasů) a Nezávislí (1,2 procenta hlasů).
Půl procenta a méně by podle průzkumu STEM získaly další strany a hnutí.
Přes dvě procenta voličů v kraji zatím nejsou rozhodnuta, koho budou volit, a bezmála patnáct procent by svůj hlas nedalo žádné z jednadvaceti stran a hnutí, které v Moravskoslezském kraji kandidují.

(Viz Do voleb... str. C2)

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - severni Morava a Slezsko

Z Libčevsi zmizelo první německé smetí
Mladá fronta DNES 
27.4.2006 | rubrika: Události a politika | strana: 2 | autor: (gag)

Libčeves, Praha - Nákladní auta odvezla včera z obce Libčeves, kde jsou tuny nelegálních odpadků z Německa, první tři kontejnery na skládku firmy Celio u Litvínova na Mostecku. Vzorky hadrů, plastů a zbytků shořelého odpadu pracovníci skládky zváží a spočítají, kolik tun odpadu je v areálu bývalého kravína v Libčevsi skutečně uloženo, a kolik ho tedy bude třeba odvézt. Starostka obce Vlasta Staňková dnes nejspíš podepíše smlouvu o odvozu dalšího odpadu.
Německé smetí se včera dostalo také na půdu Sněmovny. "Postupovali jsme pomalu," přiznal po jednání Sněmovny ministr životního prostředí Libor Ambrozek. Jemu podřízená inspekce životního prostředí, ale i celníci (ti patří ministerstvu financí) zareagovali podle poslanců na pašování z Německa s velkým zpožděním.
Václav Mencl z ODS navíc tvrdil, že bývalá náměstkyně životního prostředí Eva Tylová dojednala při vstupních pohovorech do Unie pro Česko velmi nevýhodné podmínky v obchodování s odpady.
"Poláci žádné problémy s dovozem odpadu nemají, protože si vyjednali důsledné kontroly všeho importovaného odpadu. U nás se tím naopak celníci ani inspekce nezabývali a také to tak dopadlo. V Česku se povaluje patnáct tisíc tun německého smetí," tvrdí Mencl.
Nedůslednost při vyjednávání vstupních podmínek považuje za hlavní příčinu zamoření Česka i europoslanec Jan Zahradil z ODS. "Paradoxní je, že takhle nevýhodně to domluvila paní Tylová, která je volební jedničkou za Stranu zelených na Plzeňsku a bojovnicí proti nelegálnímu dovozu odpadu," dodává.
Tylovou Zahradilova kritika doslova nadzvedla: "Vstupní podmínky jsme dohodli správně. Česko například ročně vyváží tisíc tun papíru. A bez dovozu druhotných surovin by zkrachoval i náš zpracovatelský průmysl."

Klíč| Ambrozek Libor

Malé strany utvoří velkou koalici
Mladá fronta DNES 
27.4.2006 | rubrika: Kraj Liberecký | strana: 2 | autor: JAN SŮRA

V Liberci půjde poprvé do voleb sdružení malých stran

Liberec - Poprvé v historii se malé strany v Liberci při komunálních volbách spojí do jednoho velkého sdružení. Chtějí tak získat více hlasů i zvítězit ve volbách, které v Liberci pravidelně vyhrává Občanská demokratická strana.
"Je to hnutí angažovaných občanů, kteří chtějí něco změnit," říká Jiří Šolc, který bude zřejmě na předních místech celé kandidátky nazvané SOS pro Liberec.
Na jednu kandidátku se mají vejít lidé ze Strany pro otevřenou společnost, KDU-ČSL, Cesty změny, Unie svobody, Strany zdravého rozumu nebo Volby pro město. Posledně jmenovaná kandidátka například jen těsně v minulých volbách do zastupitelstva neprošla.
Na společné kandidátce se pracuje už několik měsíců, sdružuje hlavně lidi kolem časopisu Liberecký zastupitel. "Nezakládali jsme ho ale kvůli tomu, chtěli jsme dát prostor alternativním myšlenkám," dodal Šolc. Z menších stran se do koalice nepřipojili jen Zelení a Evropští demokraté. "Koalice nám je programově nejblíže, ale myslím, že takto odděleně získáme dohromady více hlasů," míní šéf Zelených v Liberci Jan Korytář.
O pořadí na kandidátkách není zatím jasno, v čele bude zřejmě náměstkyně primátora Eva Kočárková, na dalších místech by se mohla objevit například Lidie Vajnerová nebo Dagmar Mrugalová.
Podle Šolce má sdružení ambici zvítězit, odhaduje, že by mohli získat třicet až čtyřicet procent hlasů. "Nebráníme se ani spolupráci s ODS," dodal Šolc.
Sdružení se přitom netají kritikou k současné vládě na radnici, na které se podílí i Strana pro otevřenou společnost. "Chceme upozornit na to, co se nepovedlo i povedlo," dodal Šolc. Ve svém programu chtějí docílit například toho, aby šlo z městské kasy více peněz nejen do sportu jako dosud. "Žádná část obyvatel nesmí být přehnaně zvýhodňována," říká Šolc v narážce na více než miliardovou investici do nové arény či rekonstrukce fotbalového stadionu.
Ostatní strany zatím své kandidátky ještě připravují. Vládnoucí ODS chystá svoji konferenci, kde se rozhodne o pořadí a jménech, na konec května. Primátor Jiří Kittner zatím tají, zda bude znovu bojovat o hlasy voličů. "Zatím jsem to nepotvrdil. Myslím, že s kandidátkou zahýbe také výsledek parlamentních voleb," říká Kittner, podle kterého bude také záležet, jaká další jména se objeví na kandidátce. Jistě to ale nebude tajemník radnice Marek Řeháček, o jehož jméně se spekulovalo. "Určitě bych ještě chvíli pracoval pro Liberec jako tajemník, poněkud zestárl a pak možná zvážil, že bych se vydal do ringu politiky," uvedl Řeháček.
Ani ostatní strany zatím nemají jasno, kdo je povede. Sociální demokraté zřejmě vyšlou do čela Ivo Palouše, komunisté zatím jednají.

"Máme ambici zvítězit. Odhadujeme, že bychom mohli získat třicet až čtyřicet procent hlasů."
Jiří Šolc

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - liberecký kraj

Klíč| ČSSD

Do voleb je ještě čas, říkají politici
Mladá fronta DNES 
27.4.2006 | rubrika: Kraj Moravskoslezský | strana: 2 | autor: JAROSLAV BAĎURA

Někteří lídři jsou spokojení, jiní mírně zneklidnění

Ostrava - Spokojenost, ale i mírné zneklidnění včera dávali najevo politici, když reagovali na výsledky bleskového průzkumu stranických preferencí agentury STEM.
Někdo byl vyloženě spokojen, jiný by rád viděl ještě vyšší procenta odevzdaných hlasů v červnových volbách.
Například lídr komunistů v Moravskoslezském kraji Miroslav Opálka si myslí, že strana získá více než 19,4 procenta, jak naznačil průzkum. "Ze zkušeností z předchozích voleb víme, že oproti průzkumům máme zhruba o dvě procenta více."
Opálka tvrdí, že jedním z cílů komunistů v kraji je získat šest poslaneckých mandátů oproti současným pěti. "Výborné by bylo, kdybychom získali spolu se sociálními demokraty nadpoloviční většinu hlasů v kraji. Ale to se musí také snažit sociální demokraté, nejen my."
Lídr ODS Martin Říman míní, že občanští demokraté podle výsledku průzkumu smazali nejvíce z náskoku sociálních demokratů oproti volbám v roce 2002.
"Já ty preference vidím poměrně příznivě, teď máme úkol do voleb ještě sociální demokraty předběhnout," řekl Martin Říman.
Lídr ČSSD v kraji Lubomír Zaorálek výsledky průzkumu nechce přeceňovat. "Neříkám, že nemám radost, ale nejdůležitější budou poslední týdny před volbami, ty rozhodnou." Jednička na kandidátce Strany zelených v kraji Věra Jakubková je s předvolebními preferencemi spokojená. "Osm procent, to by byl pěkný výsledek, zejména vzhledem k tomu, že dosud o zelených mnoho lidé nevěděli," řekla Věra Jakubková. Dodala, že na počátku května zahájí Strana zelených kontaktní kampaň a pokusí se získat ještě další voliče. Naopak se šesti a půl procenty stranických preferencí prozatím není příliš spokojený lídr lidovců Jiří Carbol.
"I když mě to číslo nedeprimuje, protože do voleb ještě zbývá dost času, je jasné, že s takovým výsledkem bychom spokojení nebyli. Získáme více hlasů," řekl Carbol.
Podle průzkumu by nikdo z dalších stran či hnutí nezískal nejen potřebnou pětiprocentní hranici pro vstup do sněmovny, ale dokonce ani dvě procenta hlasů.
Nejvíce, 1,3 procenta hlasů, by získala Strana nezávislých kandidátů - Evropští demokraté.
"Výsledek prvních pěti stran jsem očekával. Myslím, že i naše preference půjdou nahoru. Možná jsme totiž trochu zaspali počátek kampaně, ale teď už to bude jen lepší," řekl Jan Socha, který je na druhém místě kandidátky SNK-ED v kraji.

Graf

Obliba stran

Průzkum preferencí v Moravskoslezském kraji

ostatní* 21,0 %
KDU-ČSL 8,0 %
KSČM 19,4 %
ČSSD 23,6 %
ODS 21,5 %

*ostatní strany, nerozhodntuí voliči a ti, co volit nepůjdou.

Pramen: STEM

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - severni Morava a Slezsko

Klíč| krajské volby; Carbol Jiří; KDU

Stůj, Hutko zelený
Lidové noviny 
27.4.2006 | rubrika: Zajímavosti | strana: 12 | autor: JAN REJŽEK

POSLEDNÍ SLOVO

Když se někdo podivuje nad tím, že do voleb kandidují i někteří "výkonní umělci", říkám si, proč ne. Jsou to svéprávní spoluobčané a pokud splňují náležitosti, nemělo by se jim bránit. Ale...
Po nadšených popřevratových časech, kdy v poslaneckých lavicích sedávali Rudolf Hrušínský, Jan Kačer nebo Michael Kocáb, však veřejnost vystřízlivěla, zpozorněla, a je v paměti, jak voliči odmítli neobratné pokusy o vstup do politiky Heleny Růžičkové, Jiřiny Jiráskové nebo Petra Jandy a začali citlivě vnímat přínos dalších zájemců "od kultury".
Také letos se pár kumštýřů hodlá vydat voličům vplen, neboť je partajím smažno a různí lepě švihlí tlové batoumají v dálnici. Například písničkář Jaroslav Hutka míní kandidovat v Praze na čtvrtém místě jako nezávislý za Stranu zelených. Co tak náhle? Ke kandidatuře ho umluvil "za příjemného večera" Petr Uhl, "kombinátor socialismu s liberalismem a dokonce i s křesťanským myšlením", viz jeho sebedefinice v interview s Renatou Kalenskou pro LN.
Nejen to jsem se dozvěděl z Hutkova sobotního rozhovoru v MF DNES s Viliamem Buchertem, ale zejména naivně dětinské představy o případné práci v parlamentu. Pokud se dostane do sněmovny a narazí na "jednotný blok podobný bolševismu", tak na to bude "ostře reagovat". Odmítne oblek a kravatu a přijde ve svetru? To se pak KSČM hrůzou rozpustí. Hutkův lék na korupci? "Udělal bych všechno co nejprůhlednější a zjednodušil bych byrokracii." Jak prosté, milý Watsone, že na to ještě nikdo nepřišel. Kdyby zjistil, že "mi to nesedí, že to neumím, tak to místo postoupím někomu dalšímu". Jinak ale doufá: "Možnost hovořit do toho, jak budeme hospodařit a zacházet s naší společností, jaká budou pravidla hry, to bych mohl umět a těšilo by mě to." Nebo ne, jak říká židovský vtip.
Zvláštní smysl pro demokracii prokázal, když pravil, že Topolánek "si tam nechal i starou vrstvu lidí z ODS, kterou měl vyměnit..." Blíže neurčený způsob výměny zná ovšem jen Hutka. Rozpačité poslanecké působení kolegy z oboru Svatopluka Karáska ho mohlo dávno vyléčit z ideálů, jak bude coby Jan Cimbura čelit cepům stranických sekretariátů. Kdyby aspoň přiznal, že se chce třeba těsně před šedesátkou zabezpečit na stará kolena, když už na něj nechodí tolik posluchačů. Místo toho od spasitele čteme frázi jak z Gottova textu: "Ve sněmovně mohu být užitečný pouze tím, že zůstanu takový, jaký jsem." Smutný bardův konec.
Jiný případ je Jiří Dědeček. Ač kandidoval ve volbách do Evropského parlamentu za Balbínovu poetickou stranu, dával tehdy hlas zeleným a teď je jejich lídrem v kraji Vysočina. Šibalství mu zůstalo. Po někdejších koncertech na podporu ODA dva roky poté v předvolebním magazínu ODS chválil primátora Jana Koukala, který "všechno dělá dobře". Nedivím se, že rodina na něj dle zpovědi pro internetovou stránku SZ hledí "se shovívavým obdivem". V úterý byl zvolen šéfem českého PEN klubu, což je výtečná zpráva, ale pokud víte, jak by všechno zvládal, řekněte to jeho psovi, jak zní název posledního písničkářova CD.

***

Topolánek prý "si tam nechal i starou vrstvu lidí z ODS, kterou měl vyměnit..." Blíže neurčený způsob výměny zná jen Hutka.

Foto popis|

STEM: Zaorálek by porazil Římana
Právo 
27.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 3 | autor: (luk)

PRAHA - Vítězem sněmovních voleb v Moravskoslezském kraji by byla sociální demokracie, jejíž kandidátku vede šéf Sněmovny Lubomír Zaorálek.
ČSSD ve včera zveřejněném bleskovém výzkumu agentury STEM pro pořad ČT Otázky Václava Moravce speciál získala 23,6 procenta hlasů.
Na druhém místě skončili občanští demokraté, jejichž jedničkou je poslanec a stínový ministr průmyslu a obchodu Martin Říman. ODS by dalo hlas 21,5 procenta respondentů. Dosud vítězili soc. dem. nad ODS pouze v Olomouckém kraji.
V Moravskoslezském regionu skončili na třetím místě komunisté s 19,4 procenta. V čele jejich kandidátky je poslanec Miroslav Opálka. Následuje Strana zelených s osmi procenty, jejímž lídrem je pedagogická pracovnice Věra Jakubková, a lidovci s 6,5 procenta. Na prvním místě kandidátky lidovců je náměstek hejtmana Jiří Carbol.
Z dalších stran získalo nejvíce hlasů SNK ED s lídrem Josefem Zielencem (1,3 %) a hnutí Nezávislí (1,2 %), v jejichž čele je František Zwyrtek. Půl procentního bodu obdržela ostatní nezávislá uskupení. Nezávislí demokraté (předseda V. Železný) dosáhli 0,4 procenta. V průzkumu se ještě objevily Balbínova poetická strana (0,2 %) a ODA (0,2 %).
Nerozhodní tvoří 2,3 procenta a 14,6 procenta by nevolilo žádnou stranu. K volbám se chystá přijít 62 procent dotázaných, volební účast odmítlo 18 procent a pětina (20 %) váhá.
Podle obyvatel Moravskoslezského kraje je nejhůře řešeným problémem nabídka volných pracovních míst (67 %), následuje hustota a stav silnic, dálnic a obchvatů (48 %).
Průzkum proběhl od 24. do 25. dubna mezi 638 respondenty.
Diskusní pořad ČT 2 vysílá dnes od 21. hodiny v přímém přenosu z Domu kultury v Ostravě.

***

Stranické preference v Moravskoslezském kraji v % a srovnání s volebními výsledky

Předpokládaná volební účast

V roce 2002 se voleb v kraji zúčastnilo 55,22 %

oprávněných voličů

Ano  62
Ne   18
Neví 20

                    výsledek voleb v kraji v roce 2002   volební preference v dubnu 2006

ČSSD                            36,13                                     23,6
ODS                             19,38                                     21,5
KSČM                            21,06                                     19,4
Zelení                           1,99                                      8,0
KDU-ČSL                         11,82 v koalici s US-DEU                   6,5

STEM, PRÁVO - ti

Klíč| Volební preference; krajské volby; Carbol Jiří; KDU

Zeman navštívil jižní Moravu
Právo 
27.4.2006 | rubrika: Jižní Morava | strana: 12 | autor: Milan Vojtek

Bývalý premiér se vyslovil proti megakoncertům a oblepování silnic billboardy

Po necelých pěti měsících se ve středu na statku exministra zemědělství Jana Fencla objevil jeho šéf z doby působení ve vládě, expremiér Miloš Zeman. Předchozí návštěva byla ve znamení posezení politiků z vlády, nynější byla při cestě autobusu Zemák.
Starší Karosa, která do dáli vyhrávala píseň Miloši vrať se, vjela do brány statku se zpožděním. Důvodem byl neplánovaný mítink s debatéry v hospodě na cestě. "Politik, který se bojí chodit mezi lidi, není dobrý politik. A politik, který se bojí přiznat své plány, už vůbec není dobrý politik. Topolánek nedávno na jednom setkání s podnikateli podle Lidových novin řekl, že nemůže prozradit své plány, protože by je pak nikdo nevolil. My naopak musíme mluvit o svých plánech a zastoupit Topolánka tím, že voličům prozradíme také plány ODS," řekl Právu Zeman.
Zemanova zastávka u Fencla byla jedinou na cestě ze Zlínska, kam vyjel na podporu Zdeňka Škromacha. "Dostali jsme od lidí tolik slivovice, že kdyby po nás někde odésáci hodili granát, tak vyletíme do vzduchu všichni," pochvaloval si přijetí na Zlínsku expremiér. "Tady se zastavil jen cestou, na kus řeči. Teď se chystá jet podpořit premiéra Paroubka," vysvětlil zastávku Zemáku na svém hospodářství Fencl.

Odpočine si na Vysočině

Nyní si Zeman dopřeje chvíli doma. "Stavím se na dva dny na Vysočině, kde upozorním své příznivce, aby kroužkováním pomohli dvěma kandidátům, kteří jsou na jinak nevolitelném místě. Zdeněk Jičínský a Jaromír Schling jsou pro mě na Vysočině nejvěrohodnější," tvrdí expremiér.
Být s lidmi je podle něj nejdůležitější. "Jsem zásadně proti megakoncertům s umělci, kteří pak stejně řeknou, že ČSSD volit nebudou. Stejně tak jsem proti oblepování silnic pitomými billboardy. Já už jsem osobně oslovil asi deset tisíc lidí a to jsme teprve na začátku," dodal Zeman.
Zelené považuje za budoucí koaliční partnery ODS a KDU-ČSL. "V rámci ochrany přírody by měli chránit i člověka, jako živočišný druh, a nejen žábu žlutobřichou," řekl Zeman, který si nastudoval posudky nezávislých odborníků, nastiňující radikální vzestup cen energií při akceptování politiky Zelených. "Zatím jsem stačil urazit tři strany, to je na průměrný den dost," komentoval pobyt na Moravě Zeman.

Foto popis| Miloš Zeman se vítá s Janem Fenclem na statku v Hodoníně.
Foto autor| Foto PRÁVO - Milan Vojtek

Regionální mutace| Právo - Jižní Morava

Lidi nejvíce trápí nedostatek volných míst
Právo 
27.4.2006 | rubrika: Severní Morava a Slezsko | strana: 12 | autor: Anna Bortlíčková, Radim Kijonka

Podle průzkumu STEM pro ČT jsou dalšími problémy regionu kriminalita a stav silnic

V Moravskoslezském kraji nadále zůstává podle jeho obyvatel nejpalčivějším problémem nedostatečná nabídka volných pracovních míst. Dvě třetiny lidí si myslí, že se jeho řešení nevěnuje dostatečná pozornost.
Vyplynulo to z bleskového průzkumu agentury STEM, který prováděla tento týden pro dnešní pořad Otázky Václava Moravce Speciál v Ostravě. Agentura v průzkumu oslovila téměř 650 respondentů. Ti jako další nedostatečně řešené oblasti uvedli ochranu před kriminalitou a hustotu a stav silnic a dálnic.
Nejhůře si podle lidí stojí z hlediska nabídky volných pracovních příležitostí Bruntálsko. Kriticky tento problém pociťují zejména příznivci KSČM, zčásti též ČSSD a Strany zelených. Podle tiskové mluvčí Úřadu práce v Ostravě Svatavy Baďurové to, že lidé nabídku volných pracovních příležitostí vnímají jako nedostatečnou, jak vyplývá z průzkumu, pociťují jako problém oprávněně. "Situace na poptávkové straně trhu práce se sice zlepšuje a letošní březnový počet volných pracovních příležitostí byl nejvyšší od dubna 1998, ale profesní skladba volných míst neodpovídá struktuře uchazečů o zaměstnání," řekla Právu. Podle ní firmy v kraji hledají stovky svářečů, desítky obráběčů, velké počty horníků, ale pro tyto profese není volná vhodná pracovní síla, zejména pokud jde o kvalifikaci a zdravotní požadavky. Jak dále řekla Baďurová, i když na poptávkové straně trhu práce dochází k oživení (ke konci března úřady práce v Moravskoslezském kraji evidovaly 4979 volných pracovních příležitostí), stále ještě na jedno volné místo v průměru připadá 19,6 uchazeče o zaměstnání. Nejhůře na tom je okres Karviná, kde na jedno volné místo připadá v průměru 52,5 uchazeče o zaměstnání. "Navíc na Karvinsku je více než pětina evidovaných pracovních míst určena horníkům," ilustrovala čísly zmíněný rozpor Baďurová.

Situace na trhu práce se pomalu zlepšuje

V závěru minulého měsíce bylo v kraji registrováno přes 97 713 uchazečů o zaměstnání. "Situace na trhu práce se nepochybně zlepšuje. Volná pracovní místa vznikají po stovkách, ale v kraji bychom potřebovali, aby vznikala po tisících. Bez toho se tento problém zásadně nemůže změnit," řekla Baďurová.
Odborníci úřadů práce předpokládají, že situace na trhu práce v kraji se bude postupně dále zlepšovat, přičemž zásadní posun očekávají s příchodem strategického investora.
Náměstek ostravského primátora Petr Kajnar (ČSSD) tento týden na konferenci Region v poločase řekl, že v připravených nebo nyní stavěných průmyslových zónách v Moravskoslezském kraji by mělo v nejbližších letech vzniknout 20 tisíc přímých pracovních míst a ve službách nejméně stejný počet. Podle něho v Nošovicích by automobilka Hyundai a dva její subdodavatelé měli vytvořit 4 tisíce míst, v zóně Mošnov se očekává vznik 7 tisíc pracovních příležitostí. V OstravěHrabové se počítá s 5 tisíci míst, z nichž 2 tisíce jsou vytvořeny již nyní, a v ostatních, menších průmyslových zónách v kraji 4 tisíce, z toho 1500 je už vytvořeno.
Diskusní pořad Otázky Václava Moravce Speciál s lídry jednotlivých politických stran v Moravskoslezském kraji, které by se měly podle průzkumu dostat do Poslanecké sněmovny, se koná v Domě kultury města Ostravy. Přímý přenos začíná od 21 hodin na ČT 2, pro diváky bude divadelní sál otevřen od 19 hodin.

Regionální mutace| Právo - Severní Morava

OTÁZKA PRO
Haló noviny 
27.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 2 | autor: (zez)

Karla KLIMŠU, místopředsedu ÚV KSČM:

* V našich novinách vyšla poněkud nepřesná zpráva z jednání Ústředního operativního volebního štábu KSČM. Mohl byste pro naše čtenáře zopakovat základní body informace, kterou jste na štábu podával?

Rekapituloval jsem základní kroky směrem k volbám. Kandidátní listiny jsou řádně zaregistrovány. Starostové jmenovali zapisovatele okrskových volebních komisí. Nejpozději do 12. května se uskuteční první zasedání těchto komisí. Od 17. května běží lhůta pro vysílání spotů v České televizi a Českém rozhlase. Do 26. května lze písemně, a do 3. května ústně požádat o vydání voličských průkazů. Nemluvil jsem však jen o termínech. Hodnotil jsem, jak se kampaň vyvíjí. Potvrdily se prognózy, které předpovídaly, že kampaň bude více o věcných tématech, a že se může opět projevit snaha o >hru na pátého<, tj. o umělé získávání nerozhodnutých voličů pro určitý vybraný subjekt. Kampaň nyní vstupuje do své >horké< fáze, je mnohem více konfrontační. Toto období je pro získávání váhajících voličů rozhodující. Potvrdila se i větší konkrétnost kampaně. Strany se předhánějí ve slibech. Ani >hra na pátého< už není anonymní, soustřeďuje se tentokrát na Stranu zelených. Výzkumné agentury a média dělají, co mohou. Do této kampaně některé strany, včetně Strany zelených, vkládají obrovské prostředky. Je logické, že mnohé lidi napadne: Odkud se tyto peníze berou? Záměry KSČM v kampani se zatím daří realizovat, takže naše plakáty a billboardy jsou odborníky hodnoceny velmi dobře. Nyní však přichází doba, kdy nás i naše materiály musí být vidět především mezi lidmi. Jde o každý hlas a kampaň je věcí nás všech. My všichni pro ni musíme udělat maximum.

Názory politiků a voličů z očí do očí
Haló noviny 
27.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 4 | autor: Jana ZURANOVÁ

V Příbrami uzavřeli šňůru setkání pod střechou, příště se s voliči sejdou v ulicích

Mnohé z toho, co nás trápí a na co bychom rádi znali odpověď, zaznělo na třetím setkání kandidátů KSČM s voliči v Příbrami. Bylo to další z předvolebních shromáždění, kde se lidé sešli tzv. pod střechou. Připravena jsou další v ulicích i na náměstí.
>Zlobí mě, že se mladé rodiny obtížně dostávají k slušnému bydlení. Mé poznatky z členství v bytové komisi jsou takové, že na jeden uvolněný byt je téměř okamžitě 60 až 70 zájemců. Řešíme v komisi převážně byty pro sociálně potřebné, snažíme se také, aby se dostalo na lidi z azylového domu. Jsou to převážně maminky s dětmi a naši pomoc si zaslouží,< sdělila nám Věra Kroftová, jedna z příbramských na středočeské kandidátce KSČM.
Priority komunistů ve středních Čechách osvětlila Jiřina Humlová. Neobešla ani důsledky, které jsou spojeny s nezaměstnaností, nestabilním systémem zdravotnictví nebo dopravou. Vždyť právě na Příbramsku je po přestálé zimě mnoho úseků silnic, které velice připomínají tankodromy, neboť je na nich díra vedle díry.
Citlivým tématem je v Příbrami stále zdravotnictví. Komunisté podporovali sloučení dvou zdravotnických zařízení - nemocnice v Příbrami a na Zdaboři. Jejich podporu však rozhodně nezískala forma obchodní společnosti, kterou prosadil Středočeský kraj ovládaný ODS. Lidé zatím nijak výrazně nepocítili, že by se zlepšila kvalita a dostupnost zdravotní péče. I z těchto důvodů podporují vznik veřejných neziskových zdravotnických zařízení. Hovoří pro ně transparentnost jejich hospodaření a zejména skutečnost, že všechny finanční prostředky od zdravotních pojišťoven budou užity na další zkvalitnění péče o pacienty.
Živá výměna názorů se rozproudila kolem programu a vystupování Strany zelených. Podle diskutujících jsou jejich plány značně vzdáleny každodennímu životu. Jak zaznělo, recepty českých zelených i jejich přístup k řešení problémů spíše nahrává pravici, a to se výrazně vymyká způsobům evropských ekologických sdružení.
Na řadu se při setkání dostaly i mezery a zjevné nedokonalosti právního systému. Své o tom mohl vyprávět další z kandidátů, starosta Rožmitálu pod Třemšínem Josef Vondrášek. Slibným darem a nyní >bolavou patou< jsou v Rožmitále vojáky opuštěná kasárna. Město neslo těžce ztrátu pracovních příležitostí a dlouho se odchodu armády bránilo. Když to však nešlo jinak, snažilo se, aby opuštěné objekty jen tak bez užitku nepustly. Hledání kupce s projektem příštího využití je kapitola, které jsme se v Halo novinách nejednou věnovali. Ovšem těžko představitelná je současná situace, kdy stačí jeden >prudič<, aby zaměstnal hned několik orgánů policie. A mašinérie za peníze daňových poplatníků jede a jede. Neexistuje žádný postih za opakované zneužívání řady lidí, kteří jsou zbytečně zaměstnáváni nesmysly.
Z úplně jiného soudku byly dotazy a odpovědi učitelky Jarmily Potůčkové. Přiznala, že chování žáků je odrazem celé společnosti. A pokud dnešní kapitalistická společnost předkládá jako hlavní hodnoty peníze a moc způsobem >urvi si, co můžeš<, začíná se to projevovat už od školních lavic. Čelit vzorům zbohatlíků s kriminálním pozadím je velmi těžké, ale pro budoucnost nezbytné.
Na setkání s kandidáty středočeské kandidátky bylo o čem hovořit, i když večer už nakukoval do oken. Povídání později doplnila i harmonika s dobrou lidovou písničkou. Jenže o tom, co se povedlo říci, připomenout a objasnit, dá vysvědčení až volební výsledek. >Já vždycky počítám, kolik mezi nás přišlo nestraníků, lidí z ulice. My se mezi sebou přesvědčovat nemusíme, je třeba aby se naše argumenty dostaly co nejvíce mezi lidi, kteří si často nevědí rady. Oslovit příbuzné, sousedy, to je cesta do volebních místností,< sdělil mi na rozloučenou předseda OV KSČM Příbram Antonín Bartoň.

Foto popis| Josef Vodrášek, Jarmila Potůčková a Jiřina Humlová na příbramském setkání KSČM s voliči
Foto autor| FOTO - autorka

Část levicových voličů se obává sdělit sympatie s KSČM
Haló noviny 
27.4.2006 | rubrika: Volby 2006 | strana: 7

Jak se krátí čas do červnových parlamentních voleb, přibývá i nejrůznějších spekulací a dohadů o možných výsledcích. Sekce sociologie a psychologie odborného zázemí ÚV KSČM v těchto dnech zpracovala informace o aktuální politické orientaci občanů ČR a volebních preferencích, kterou našim čtenářům přinášíme spolu s vizitkami hlavních politických stran, které se ve volbách utkají.

Rozložení politických orientací občanů ČR

Šest neděl před volbami dochází podle našich předpokladů ke stagnaci preferencí malých stran včetně Strany zelených. Potvrzuje se i předpoklad pozastavení poklesu preferencí velkých stran. ODS i ČSSD si upevnily vedoucí místa, aniž se vyjasnilo jejich možné konečné umístění. Je však zřejmé, že obě strany ztratily část svých sympatizantů (přibližně čtvrt milionu), kteří přešli ke Straně zelených.
Pozice KSČM jsou stabilní. Počet jejích voličů se stále pohybuje mírně pod hranicí jednoho milionu. Nástup Strany zelených se na KSČM téměř neprojevil.

Předpoklad dalšího vývoje

Ze sociologických výzkumů vyplývá, že letos bude účast ve sněmovních volbách přibližně stejná jako v roce 2002 (58,5 %). Některé výzkumy avizují vyšší ochotu občanů jít volit a naznačují, že by účast mohla přesáhnout 60 %. Jiné však upozorňují na možnost poklesu až na polovinu účasti.
V prognóze výsledků voleb se předpokládá, že pozice mezi ČSSD a ODS budou až do voleb v podstatě vyrovnané. Vzhledem k působení tzv. efektu gravitace v posledních týdnech před volbami, kdy se určitá část občanů začne přiklánět k velkým stranám, se volební preference ODS a ČSSD přiblíží k hranici 30 %. Nelze jednoznačně odhadnout, která strana volby vyhraje. Šance jsou otevřené.
Je však zřejmé, že KDU-ČSL i Strana zelených si svoji pozici kolem 8-11 % udrží a do sněmovny se dostanou. Šance dalších malých stran klesly na nulu. Vyhlídky KSČM jsou stabilizované. Její volební preference zásadně neklesnou, mohou pod vlivem působení gravitačního efektu ještě mírně stoupnout.
Sociologický výzkum Klubu sociologů a psychologů ukazuje na dobré postavení KSČM. A také na skutečnost, že obavy levicově orientovaných občanů z postihu za politickou aktivitu neklesají, ale naopak spíše stoupají, což je určitým signálem toho, že část levicových voličů se obává ve výzkumech sdělit, že sympatizuje s KSČM. Sociologické výzkumy, ale nejen ony, dále dokládají, že KSČM má své pozice stabilizované ve všech krajích ČR.

graf: Uvedenému současnému stavu preferencí odpovídá počet mandátů

Foto popis| O obsazení křesel v tomto sále budou rozhodovat červnové volby
Foto autor| FOTO - Haló noviny/Jiří RŮŽIČKA

O autorovi| Stránku připravil Pavel ŠAFRÁNEK

Klíč| Volební preference; KDU

Vizitky politických stran
Haló noviny 
27.4.2006 | rubrika: Volby 2006 | strana: 7

Česká strana sociálně demokratická (ČSSD)

Počet členů: V závěru loňského roku měla strana zhruba 16 500 členů. Nejsilnější základnou disponovala sociální demokracie v roce 1999, kdy bylo v jejích řadách necelých 19 000 členů.
Vedení strany: V čele ČSSD se po listopadu 1989 vystřídalo celkem šest politiků - Slavomír Klaban (krátce v roce 1990), Jiří Horák (1990-1993), Miloš Zeman (1993-2001), Vladimír Špidla (20012004), Stanislav Gross (2004-2005) a Bohuslav Sobotka (od září 2005 po rezignaci Grosse jako statutární místopředseda).
Zastoupení ve vládách samostatné ČR: ČSSD je vládní stranou od předčasných voleb v roce 1998, do té doby byla v opozici. V období 1998 až 2002 vládla menšinová vláda ČSSD v čele s Milošem Zemanem. Po volbách v roce 2002 sestavil premiér Vladimír Špidla (ČSSD) koaliční kabinet složený z ČSSD, KDU-ČSLa US-DEU. Tato koalice vydržela celé čtyři roky, během nichž se však vystřídali tři premiéři - kromě Špidly ještě Stanislav Gross a Jiří Paroubek (oba ČSSD).
Volby do Poslanecké sněmovny: V současné době má strana ve sněmovně 70 mandátů. Poslední dvoje volby do sněmovny ČSSD vyhrála před ODS - v roce 2002 získala 30,20 procenta hlasů a v roce 1998 32,31 procenta. V roce 1996 byla naopak se ziskem 26,44 procenta druhá za ODS. Vroce 1992 ve volbách do České národní rady (předchůdkyně sněmovny) skončila ČSSD na třetím místě (6,53 procenta hlasů).
Ostatní volby: Zatímco ve sněmovně má ČSSD nejsilnější postavení, v ostatních volbách se jí již tolik nedaří. V Senátu má ČSSD pouze sedm senátorů (z celkových 81), v posledních volbách do jedné třetiny Senátu nezískala dokonce ani jeden mandát. Neuspěla ani ve volbách do Evropského parlamentu v červnu 2004, kdy získala pouze dva mandáty z celkových 24. Vposledních krajských volbách v roce 2004 skončila se ziskem 14,3 procenta hlasů na třetím místě za ODS a KSČM, a nemá ani jednoho hejtmana. Ve dvojích posledních obecních volbách ČSSD skončila podle počtu hlasů celkově druhá za ODS, ztrácí však především ve velkých městech. Po volbách v roce 2002 má své primátory ve dvou z 20 statutárních měst, včetně Prahy (v Olomouci a Ostravě).

Občanská demokratická strana (ODS)

Počet členů: Ke konci loňského roku měla ODS zhruba 26 200 členů. Na konci roku 2003 čítala necelých 22 000.
Vedení strany: Od svého vzniku až do prosince 2002 měla ODS v čele jediného předsedu - Václava Klause. Po neúspěšných volbách do sněmovny v roce 2002 dal svou funkci k dispozici a vystřídal ho Mirek Topolánek.
Zastoupení ve vládách samostatné ČR: ODS byla až do roku 1997 vládní stranou, od té doby je v opozici. V období 1992 až 1996 byla členkou vládní koalice spolu s KDU-ČSL a ODA (v čele s premiérem Václavem Klausem). Stejná vládní koalice pokračovala i po volbách v roce 1996. Koncem listopadu 1997 však podal Klaus demisi a s ním padla i celá vláda.
Volby do Poslanecké sněmovny: Ve volbách do sněmovny ODS dvakrát zvítězila a dvakrát byla druhá. Vroce 1992 ve volbách do České národní rady (předchůdkyně sněmovny) vyhrála v koalici s KDS (29,73 procenta hlasů), v roce 1996 svou pozici obhájila se ziskem 29,62 procenta hlasů. V roce 1998 v předčasných volbách skončila ODS druhá za ČSSD, když získala 27,74 procenta hlasů a stejné pořadí bylo také ve volbách v roce 2002 (ODS dostala 24,47 procenta; 58 mandátů). Ostatní volby: V Senátu je ODS nyní nejsilnější stranou, její klub má 37 senátorů z celkových 81. V posledních volbách do jedné třetiny Senátu v roce 2004 byla nejúspěšnější, když získala 18 mandátů z 27. Tradičně se ODS daří v krajských volbách - v roce 2000 a 2004 zvítězila a nyní má 12 hejtmanů ze 13 krajů (plus primátora v Praze). Také na komunální úrovni patří ODS stabilně mezi nejúspěšnější subjekty, podle počtu získaných hlasů v těchto volbách pravidelně vítězí. Silnou pozici má především ve velkých městech. Nejúspěšnější byla ODS ve volbách do Evropského parlamentu v roce 2004, když získala devět mandátů z celkových 24.

Komunistická strana Čech a Moravy (KSČM)

Počet členů: KSČM má nejsilnější členskou základnu z politických stran v ČR čítající zhruba 100 000 členů.
Vedení strany: Prvním předsedou KSČM byl na ustavujícím sjezdu zvolen Jiří Machalík, kterého po půl roce nahradil Jiří Svoboda, jenž ve funkci setrval do června 1993. Pak byl předsedou více než 12 let Miroslav Grebeníček, kterého loni vystřídal Vojtěch Filip.
Účast ve vládách v ČR: KSČM zůstávala doposud v opozici.
Volby do Poslanecké sněmovny: Od roku 1996, kdy strana poprvé kandidovala v parlamentních volbách samostatně (v roce 1992 v koalici Levý blok s Demokratickou levicí ČSFR), skončila ve volbách do Poslanecké sněmovny v pořadí stran pokaždé na třetím místě. Přitom vždy dokázala vylepšit svůj volební zisk: v roce 1996 získala 10,33 procenta hlasů (22 mandátů), o dva roky později 11,03 procenta hlasů (24 mandátů) a v roce 2002 18,51 procenta hlasů (41 mandátů).
Ostatní volby: Ve volbách do Senátu v roce 1996, kdy se volilo ve všech 81 obvodech, získala KSČM dva mandáty. V následujících volbách, kdy se doplňovala vždy třetina Senátu, byly výsledky KSČM následující: 1998 - dva mandáty, 2000 - žádný mandát, 2002 - jeden mandát, 2004 - jeden mandát. Nyní má strana v Senátu dva své zástupce. Ve volbách do zastupitelstev krajů v roce 2000 KSČM získala celkem 21,1 procenta hlasů a skončila za ODS a tehdejší Čtyřkoalicí na třetím místě. Také z hlediska počtu získaných mandátů patřilo komunistům třetí místo. V roce 2004 KSČM s 19,68 procenta hlasů skončila druhá za ODS a před ČSSD. Druhé místo za ODS obsadili komunisté i ve volbách do Evropského parlamentu v roce 2004, když získali 20,26 procenta hlasů a připadlo jim tak šest mandátů. V komunálních volbách v roce 2002 se v celorepublikovém měřítku stali komunisté třetí nejúspěšnější stranou za ODS a ČSSD (získali 14,49 procenta hlasů). Z 20 statutárních měst má KSČM svého primátora v Havířově a Karviné.

Unie svobody-Demokratická unie
(US-DEU)

Počet členů: Unie má necelou tisícovku členů (v roce 2000 měla přes tři a půl tisíce členů).
Vedení strany: Během osmileté historie se v čele strany vystřídalo pět předsedů. Prvním byl Jan Ruml, následovali Karel Kühnl, Hana Marvanová, Petr Mareš a současný předseda Pavel Němec, který byl zvolen červnu 2004.
Účast ve vládách ČR: Strana měla své zastoupení ve vládě Josefa Tošovského (nestraník; 1998), kde měla čtyři ministry (ti byli v počátcích vlády ještě členy ODS, která se však od nich distancovala), a ve všech třech vládách vedených ČSSD po volbách v roce 2002, ve kterých měla vždy po třech ministrech. Petr Mareš (2002-04) a Pavel Němec (od 2004) byli či jsou místopředsedy vlády. Volby do Poslanecké sněmovny: Voleb v roce 1998 se strana zúčastnila samostatně a získala 8,6 procenta hlasů, což znamenalo 19 mandátů. O čtyři roky později kandidovala v rámci společné kandidátky s KDU-ČSL s názvem Koalice, která získala 14,27 procenta hlasů a 31 mandátů. US-DEU založila ve sněmovně desetičlenný poslanecký klub. Ostatní volby: Při volbách do Senátu, kdy se vždy volilo 27 senátorů, strana v letech 1998 a 2000 kandidovala v rámci Čtyřkoalice KDU-ČSL, US, DEU a ODA, která získala 13 (1998), respektive 17 křesel (2000). V letech 2002 a 2004 získal mandát vždy jeden z kandidátů USDEU. V krajských volbách získala US-DEU mandáty v rámci rozličných koalic, při volbách do Evropského parlamentu v roce 2004 vyšla naprázdno. V komunálních volbách v roce 2002 získala v celorepublikovém měřítku 3,28 procenta hlasů.

Strana zelených (SZ)

Počet členů: Na konci letošního února zelení uváděli, že jejich členská základna převyšuje 1200 členů.
Vedení strany: Prvním předsedou strany byl v roce 1990 zvolen Jan Ječmínek. Postupně se na předsednickém postu vystřídali Aleš Mucha, Jaroslav Vlček, Emil Zeman, Jiří Čejka, Miroslav Rokos a Jan Beránek. Současný předseda strany Martin Bursík byl zvolen loni v září na mimořádném sjezdu.
Volby do Poslanecké sněmovny: Vprvních volbách do České národní rady v roce 1990 strana získala 4,1 procenta hlasů a do parlamentu se nedostala. Do voleb v roce 1992 šla strana coby součást Liberálně sociální unie a získala tři mandáty v České národní radě. V roce 1996 nebyla kvůli administrativnímu nedostatku zaregistrována severomoravská kandidátka strany a zelení se rozhodli voleb neúčastnit. Ve volbách do Poslanecké sněmovny v letech 1998 a 2002 strana získala 1,12, respektive 2,36 procenta hlasů. V průzkumech stranických preferencí CVVM se zelení v posledních třech letech pohybovali nejčastěji mezi 1,5 až třemi procenty. Letos v únoru zelení v průzkumu poprvé překročili hranici pěti procent.
Ostatní volby: V parlamentu má strana zastoupení pouze v horní komoře. V roce 2004 byl za Stranu zelených senátorem zvolen nestraník Jaromír Štětina. Ve volbách do Evropského parlamentu v červnu 2004 získali zelení 3,16 procenta hlasů, což k zisku mandátu nestačilo. Na nižších úrovních má Strana zelených zastupitele v krajích, městech a obcích, v několika obcích má i starosty.

Křesťanská a demokratická unieČeskoslovenská strana lidová
(KDU-ČSL)

Počet členů: Strana má nyní asi 43 000 členů, oproti 80 000 v roce 1996.
Vedení strany: Po roce 1989 stranu řídil Josef Bartončík, kterého již v roce 1990 vystřídal Josef Lux. Poté, co v září 1998 Lux ze zdravotních důvodů politiku opustil, převzal řízení strany Jan Kasal. Toho v květnu 2001 vystřídal Cyril Svoboda, v listopadu 2003 byl zvolen současný předseda Miroslav Kalousek.
Zastoupení ve vládách samostatné ČR: S výjimkou let 1998 až 2002 byla KDU-ČSL zastoupena ve všech vládách samostatné ČR. Ve vládách Václava Klause (199296 a 1996-1997) měla tři, respektive čtyři ministry, ve vládě Josefa Tošovského (1998) tři ministry. Po volbách v roce 2002 měla tři ministry ve všech třech vládách vedených ČSSD.
Volby do Poslanecké sněmovny: V roce 1992 při volbách do ČNR skončila KDU-ČSL pátá, když získala 6,28 procenta hlasů a 15 mandátů. Od té doby si ve volbách do sněmovny drží čtvrté místo. V roce 1996 dostala 8,08 procenta hlasů a získala 18 mandátů, o dva roky později získala za devět procent hlasů 20 mandátů. V zatím posledních volbách v roce 2002 kandidovala v rámci společné kandidátky s US-DEU s názvem Koalice, která získala 14,27 procenta hlasů a 31 mandátů. Klub lidovců ve sněmovně má 21 poslanců.
Ostatní volby: Při prvních volbách do Senátu v roce 1996 lidovci získali 13 senátorů z 81 obvodů. Při následných volbách, kdy se vždy volilo 27 senátorů, obsadila Čtyřkoalice KDU-ČSL, US, DEU a ODA13 (1998), respektive 17 křesel (2000). Před čtyřmi lety získala KDU-ČSL jeden mandát, a v roce 2004 tři mandáty. V současnosti má senátorský klub KDU-ČSL 14 členů. Lidovci také mají dva poslance Evropského parlamentu. Ve volbách do zastupitelstev krajů v roce 2000 kandidovala KDU-ČSL v rámci Čtyřkoalice, která získala 22,9 procenta hlasů a umístila se jako druhá za ODS. Lidovci obsadili pět hejtmanských míst. V roce 2004 pak KDU-ČSL skončila čtvrtá, samostatně získala 10,67 procenta hlasů a 72 mandátů (včetně koalic 84 mandátů) a jednoho hejtmana. Vkomunálních volbách v roce 2002 KDU-ČSL v celorepublikovém měřítku obsadila s 9,58 procenta hlasů čtvrté místo.

Foto popis|

O autorovi| Stránku připravil Pavel ŠAFRÁNEK

Klíč| senátní volby; krajské volby; Kalousek Miroslav; Kasal Jan; Svoboda Cyril; KDU

I ve stínu Černobylu prožívá jaderná energetika renesanci
Haló noviny 
27.4.2006 | rubrika: Ekonomická a sociální politika | strana: 8 | autor: Václav VĚRTELÁŘ

V těchto dnech je dvacáté výročí černobylské tragédie. Nemůže být sporu, že šlo o obrovskou katastrofu s dlouhodobými důsledky na přírodní prostředí i na zdravotní stav obyvatelstva v řadě zemí. Znovu se rozhořel spor o počtu obětí. Řada představitelů různých ekologických hnutí prohlašuje za >černobylskou lež< poslední zprávu OSN a Mezinárodní agentury pro atomovou energii, která odhaduje oběti černobylské katastrofy asi na 4000 lidí. Na druhé straně se připomíná informace organizace Greenpeace z roku 1998, která tvrdila, že na následky havárie v Černobylu zemřelo celkem 120 000 lidí. Je nesporné, že této tragédie různé ekologické organizace využily a zneužily pro >protiatomovou propagandu<. Jejich akce i proti naší atomové elektrárně v Temelínu jsou známé. Při příležitosti současného výročí se snaží tyto akce oživit. Jde o závažnou věc, protože v současné době probíhá celosvětově vážná diskuse o energetické budoucnosti světa. Zdroje uhlí, ropy i plynu mají určitou časovou hranici. A co dál? Na pořadu jsou obnovitelné zdroje energie. V našich podmínkách to jsou však zdroje značně omezené a nákladné. Ať už jde o vodu, sluneční nebo větrnou energii. Je tomu tak u nás i ve většině států.

Renesance jaderné energie

Je pozoruhodné, že dvacet let po černobylské tragédii nastává ve světě renesance jaderné energetiky. Mezinárodní agentura pro atomovou energii připravuje doporučení vládám k výstavbě nových reaktorů. Nastal obrat. V Rusku, Číně, Indii i v USA již mají jaderné elektrárny zelenou. Nastává velký obrat v jaderné energetice. K důvodům patří rostoucí ceny ropy i plynu. Na rozdíl od uhelných elektráren neprodukují jaderné elektrárny oxid uhličitý, za jehož vypouštění se platí. Navíc zásoby uhlí jsou značně omezené. Nové jaderné elektrárny mají být levnější, bezpečnější a s delší životností. Čína hodlá postavit třicet nových reaktorů během patnácti let.

Evropa se opět přiklání k jaderné energii

V zemích Evropské unie se mění pohled na jadernou energii. Více nebo méně otevřeně se k ní přiklání řada členských zemí EU. Jednota však zatím není. Na posledním summitu EU v březnu se za zavřenými dveřmi údajně většina členských zemí vyslovila za využití jaderné energie. Výslovně proti byly podle britského listu Guardian jen Rakousko a Německo. Rakušané jsou v EU největšími odpůrci jádra, o tom se již řadu let přesvědčujeme. Německo se rozhodlo odstavit všechny reaktory do roku 2020. Nová kancléřka Angela Merkelová však (podle některých informací) usiluje o zrušení tohoto termínu nebo alespoň odsunutí. Itálie, Švédsko, Belgie se původně rozhodly přestat využívat jaderné elektrárny, ale nyní počítají s jejich provozem. Britská vláda má v polovině roku zveřejnit energetickou strategii, která údajně bude počítat s postavením nových reaktorů. Podobně je na tom Francie, která chce postavit několik nových jaderných elektráren. V čele je Finsko, tam loni byla zahájena výstavba nového reaktoru.

Jak tomu bude u nás?

U nás úvahy o další výstavbě jaderných reaktorů v rámci ČEZ existují. Zřejmě se o tom konkrétně začne hovořit po volbách. I Strana zelených již nežádá zastavit Temelín a Dukovany, ale nechce další výstavbu. Podle řady odborníků i politiků nelze o budoucnosti jaderných elektráren u nás pochybovat. Také ministr průmyslu Milan Urban uvedl, že jádro a hnědé uhlí zůstanou v příštích desetiletích hlavním zdrojem domácí energie, i když se podíl obnovitelných zdrojů do roku 2030 zvýší ze současných tří na 15 procent. Státní energetická koncepce z roku 2004 počítá v Temelíně se dvěma novými 600megawattovými bloky. Ministerstvo pracuje na >aktualizaci<, tedy s variantou jednoho až dvou reaktorů, každý o výkonu 1500 megawattů. V současné době Dukovany a Temelín mají výkon 3760 megawattů a vyrábějí třetinu elektrické energie u nás.

mapa: Jaderná energetika ve světě

O tom všem rozhodnou následující volby
Haló noviny 
27.4.2006 | rubrika: Komentáře - názory - polemika | strana: 11 | autor: Čeněk MILOTA

Slovo místopředsedy ÚV KSČM

Zdá se, že před >pár hodinami< jsme vstoupili do 21. století, a už je to více než pět let. Za několik dní přistoupíme k volebním urnám, za několik dní přispějeme k dalšímu směřování naší země i života každého z nás.
V historii lidstva jde o kratičké časové úseky. Pro mnohé z nás to ale mohou být okamžiky, které rozhodnou, jaký bude náš další život, ale i jaký bude život našich dětí a dalších generací.
Pokládám následující otázky proto, abychom se malinko zamysleli, zda každý z nás skutečně domýšlí, o co jde.
Každý domýšlíme, proč na jedné straně hrátky na politické scéně, spousta nejrůznějších kauz a skandálů vytvářejí podmínky pro to, aby co nejvíce znechutily voliče - prostého občana, aby vytvořily atmosféru, že se nic neděje, když nedám svůj hlas, když nepůjdu volit.
Na druhé straně proč jednotlivé politické subjekty -strany vynakládají stále větší prostředky na volební kampaň? Oficiálně deklarovaných 100 mil. Kč ČSSD, 80 mil. Kč ODS a vedle toho ještě další sponzorské, oficiálně nedeklarované prostředky vytvářejí nejen podmínky pro masovou manipulaci s občany, ale zároveň podmínky pro dynamický rozvoj nového odvětví propagandistického působení se všemi moderními prostředky po vzoru kampaní v nejvyspělejších zemích naší planety.
Pokládáme si otázku, kde se vzala Strana zelených, ale především kdo za ní stojí a financuje její volební kampaň, spojenou například s desítkami billboardů na nejprestižnějších místech. Jde skutečně o maximální důraz na zdravotní stav naší planety a populace, nebo jen o další předvolební trik pravice, vyplývající z analýzy naší politické scény? Je pan Bursík skutečným plakátovým vzorem, který může být morálním, charakterovým příkladem pro řadu z nás, anebo jen další z figurek, které mají svou krátkou historickou roli a po jejím naplnění budou uklizeny do parlamentu? Víme všichni, že řada dnes používaných argumentů zelených je v nejlepším případě ekonomicky náročnějších, při eventuální realizaci s plnými dopady na každého z nás?
Tak bychom si mohli položit i řadu dalších otázek, mnohokrát signalizovaných, mnohokrát rozebíraných při různých příležitostech, ale nakonec skoro vždy mediálně ošetřených tak, že skutečná podstata problému není to hlavní! Proč je dnes sváděn takový zápas o zdravotnictví? Jde skutečně především o člověka a jeho zdraví, nebo o 200 miliard, které se v něm ročně pohybují a mohou přinést řadě vyvolených tučné prostředky do vlastních kapes?
Je skutečně nezbytná důchodová reforma, když současný fungující systém je přebytkový a komunisté jsou schopni doložit, že minimálně dalších 20 let může fungovat v podstatě beze změny a další roky s uplatněním parametrického ovlivňování? Nebo jsou hlavním důvodem biliony korun, které se otáčejí na důchodových účtech a které by v soukromých rukách několika fondů vytvořily další pohádkově bohatou skupinu podnikatelů?
Tak se můžeme zamýšlet nad zaměstnaností a Zákoníkem práce, nad školstvím a jeho dalšími možnými reformami i mnohým dalším, čím je krmena především mladá generace prostřednictvím VyVolených na televizní obrazovce, prostřednictvím bulváru, otevřeného porna a s tím spojeného vlivu na celkovou úroveň morálky, na vztah k hodnotám a především na úctu k člověku. Právě člověk, se všemi možnostmi, slabostmi i přednostmi, trápeními i radostmi, předpoklady i negativy, je a musí být i nadále základním stavebním kamenem, ale i tvůrcem a spotřebitelem, cílem našeho snažení.
Tvrdit, že všichni máme stejnou možnost, že vše závisí jen na individuálních přístupech, na snaze a chuti, že každý 'koneckonců' může být bohatý, je jen propagandistická šaráda. Tak jak nemohou být všichni úspěšnými politiky či podnikateli, nemohou být na druhé straně jen dělníky či uklízečkami, a i když máme všichni podobný žaludek, nemohou mít všichni stejnou mzdu, a tedy ani stejnou řadu následných možností.
Na nás ale je, abychom v lidské společnosti, která se vyděluje z přírody především myšlením a prací, vytvořili základní podmínky pro normální klidný a spokojený život každého jednotlivce (těch, kteří mají zájem). To se nemůže obejít bez uplatnění principů solidarity, sociální spravedlnosti a určitého přerozdělování ve prospěch těch, kteří to z různých objektivních důvodů potřebují.
Tady je podstata snažení KSČM. Sociální a mezigenerační solidarita je nezbytná zejména pro zajištění práva na práci, pro dostupné bydlení, pro dobré podmínky života rodin s dětmi, pro kvalitní péči o zdraví všech občanů, pro rovný přístup ke vzdělání i zabezpečení důstojného života seniorů. Zachování sociálního státu jako jakéhosi předstupně ještě vyspělejší společnosti je nezbytné.
O tom všem i o mnoha dalších otázkách se bude rozhodovat v nadcházejících volbách.

Foto popis|

O autorovi| Čeněk MILOTA, místopředseda ÚV KSČM

Čokoládový zákon
Šíp 
27.4.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 2 | autor: DAVID ŠEBEK

Komentář

Poslanci učinili chytrý předvolební tah a zlevnili čaj, kávu a čokoládu. Na první pohled jde o chytrou vábničku pro voliče, na druhý pohled lze takový čin považovat za důkaz prázdnoty politických programů. Politici prostě už nevědí, čím nás zaujmout, a tak volí ty nejprimitivnější metody.
Upřímně řečeno, ono jim moc jiných možností, jak zaujmout, nezbývá. Všechny strany totiž působí naprosto stejně. Pravicová ODS má v programu prvky levicové ČSSD. A naopak. Obě velké strany pak přebírají určité názory Strany zelených. Celá česká politická realita působí šedivě a monotónně.
Politici si tak musejí voliče buď kupovat, nebo působit na jejich city razantním (David Rath),případně lidovým (Vítězslav Jandák) vyjadřováním.
Moudrému člověku v předvolebním blázinci nezbývá nic jiného, než se spoléhat na vlastní rozum. To je totiž jediná cesta, jak nejrůznějším politickým divadlům a čokoládovým pastem na voliče odolávat.

Foto popis|

Polská škola zůstane, slibuje starosta
Šíp 
27.4.2006 | rubrika: Šíp pomáhá | strana: 8 | autor: ZUZANA VÁVROVÁ

Praha 4

Nusle - Vystěhování hrozilo Polské škole, která sídlí v Boleslavově ulici už deset let. Na její osud se starosty Bohumila Koukala (ODS) přišel do autobusu Šípu zeptat pán z Prahy 4, který nechtěl uvést své jméno.
V červnu škole vyprší nájemní smlouva a radnice vypsala výběrové řízení na nového nájemce. "Školu ale nikdo neinformoval.
Je to naprosto nemravné chování," zlobil se u autobusu také opoziční zastupitel Petr Štěpánek (SZ).
"Já jsem to usnesení pozastavil, projednáme to na radě. Jsem hluboce přesvědčen, že vše dobře dopadne a škola se nebude muset stěhovat," slíbil starosta.
"Dočetl jsem se, že škola, kterou radnice vybrala, nabídla mnohem menší nájem než Polská škola," zajímal se dále občan z Prahy 4.
"Proto jsem také nepodepsal novou nájemní smlouvu," vysvětloval starosta Koukal. A kdo je za vše odpovědný? Návrh na neprodloužení nájmu Polské škole předložil radní Václav Soukup, rada jej schválila. Když se však zvedla vlna odporu, radnice začala couvat a slíbila nápravu. "Jsem rád, že to tak dopadne," odcházel spokojený muž.

Foto popis| Starosta Prahy 4 Bohumil Koukal (vpravo) vysvětloval u autobusu Šípu občanům, jak vznikla kauza výpovědi polské školy v Boleslavově ulici. Koukal nakonec ubezpečil tazatele, že případ se znovu projedná a škola zůstane.
Foto autor| Foto ŠÍP - Jonathan Kšajt 4x

Plíživá revoluce
Ekonom 
27.4.2006 | rubrika: Editorial | strana: 3 | autor: Zbyněk Fiala

Trocha zeleného maziva může technologickému vývoji a inovacím hodně pomoci.

Nechoďte nikam, slyší v jednom legendárním kresleném vtipu Vladimíra Renčína lidičky ve vinném sklípku, venku zuří vědeckotechnická revoluce! Čtenáři od té doby zestárli, ale vtip ne. Když v úterý Karel Klusáček z Technologického centra Akademie věd prezentoval v České ekonomické společnosti rozsáhlou práci Bariéry růstu konkurenceschopnosti České republiky (www.tc.cz), převládl pocit, že jsme znovu na začátku. Třeba že nejsou lidi. Nebo i kdyby byli, nejsou tam, kde by měli být, protože mladí výzkumníci jsou tak bídně placeni, že se nemohou vypravit do Prahy a platit tam tržní nájemné.
A taky, za co jsou placeni - ve veřejné sféře nejsou výzkumníci motivováni k tomu, aby za nimi zůstalo něco jiného než publikace. V privátní, podnikové sféře, se děje jen to, do čeho se pustí zahraniční firmy, ale toho není moc. Podkapitalizované domácí firmy nemají zájem ani zdroje nebo mají jiné starosti a bojují o život. Mikroekonomický pohled tedy vypadá trochu jinak než ten makroekonomický, připomíná studie. Velkou část materiálu nasbírala z hlasů zdola, z rozhovorů s manažery, lidmi z výzkumu, a vedle kritiky také shrnuje příklady nejlepší praxe z celého světa. Odnáším si povzbudivý dojem, že teď už se to proboha pohne. Plížením, plazením, ale vpřed.
Zelené obzory volebních prognóz do tohoto pohybu taky trochu patří. Jak probíráme v naší Sondě, program Strany zelených je sice dost rozporný a místy až ustřelený, ale základní tah je správný. Tlak na šetrnost k přírodním zdrojům je dobrou protiváhou těch, kdo považují za cíl lidského snažení vyrabování posledního kousku uhlí, i kdyby se měl náš >zemský ráj to na pohled< změnit v šedivou jílovitou poušť. Je to souboj s primitivními pozůstatky věku páry, které ještě mají ekonomickou moc, ale nikoliv budoucnost. Střípek toho, čemu budoucnost patří, ukazuje energetický projekt roku vyhlašovaný Ministerstvem průmyslu a obchodu, o kterém píšeme v rubrice Technologie. Jedná se o tepelné čerpadlo, které je nejen ekologické, ale v řadě významných nasazení může vydělávat peníze, pokud mu jsou svěřeny protikladné funkce, jako je topení i chlazení (bazén a kluziště). Je zřejmé, že trocha zeleného maziva může technologickému vývoji a inovacím hodně pomoci.
Laťka musí být vysoko. Pokusili jsme se podívat na projekt zdravotní knížky IZIP bez ideologických klapek na očích a strnuli jsme nad náklady a způsobem zpracování projektu i nad faktem, že konkurenční projekt e-Health Jaroslava Lišky, o kterém jsme se dozvěděli až z vyšetřování parlamentní komise, byl Všeobecnou zdravotní pojišťovnou ignorován. Vada tedy není v principu, v elektronizaci zdravotních záznamů, ale v malé domů. Doufejme, že jiné záměry, jako je třeba centrální registrační místo pro podnikatele, které už dostalo požehnání Senátu, dopadnou lépe.
Pokud jde o makro, je skvělé. Ministerstvo financí těsně před uzávěrkou Ekonoma zvýšilo prognózu růstu české ekonomiky ze 4,6 na 5,6 procenta. Analytici mají za to, že se drží při zdi. David Marek z Patrie počítá s 6,4 procenta. Také Vladimír Pikora zNext Finance považuje ministerský odhad spíš za pesimistický. Tuší však příčinu opatrnosti, která je zřejmá i z předpovědi na další rok - nebudou se nadhodnocovat očekávané příjmy státu, takže rozpočet může znovu dopadnout lépe, než bylo plánováno.
Postřeh projevil Viktor Kotlán, hlavní ekonom České spořitelny, nad předpovědí čísla, které budeme znát 9. června, tři dny po volbách. Jedná se o růst v prvním čtvrtletí letošního roku, který MF vidí na 6,5 procenta. Kotlán z toho usuzuje, že premiér Paroubek svůj odhad růstu >až 8 %< nemá od ministra financí.

Foto autor| FOTO ARCHIV

Foto popis| Zbyněk Fiala - šéfredaktor

Najdou místo nahoře?
Ekonom 
27.4.2006 | rubrika: Zrcadlo | strana: 10 | autor: MILENA GEUSSOVÁ, IGOR ZÁRUBA

Mezi členy a příznivci Strany zelených najdeme opravdovou >všehochuť<. Sjednocuje ji umírněný a mediálně zdatný předseda.

Nonkonformismus či kontroverze většinu lidí spíše dráždí. Nicméně pokud jde o politické strany, tam by je nezanedbatelná část populace docela brala. Potíž je v tom, že pokud se taková vybočení z řady na domácí scéně vyskytují, tak ve směsi s přísadami, které často odradí.
Například důraz na menší úlohu státu a větší prostor pro vlastní rozhodování, jimiž se ohání program ODS, může mít u zastánců novinek úspěch, ale nemalá dávka protievropských postojů už sotva. Jak taky, když více než dvě třetiny občanů České republiky hodnotí vstup do Evropské unie kladně - a když se hlavně z těchto spokojených řad rekrutuje klíčový elektorát občanských demokratů? O úsilí Unie svobody zabodovat takovými >úlety<, jako je tolerance sprejerů a užívaní marihuany, pak ani nemluvě.
Z dosud neparlamentních stran, které mají ambice dostat se po volbách do Sněmovny, si v tomto směru zatím nejlépe vede Strana zelených.
Ta je tuzemskou odnoží celoevropsky zavedené politické značky, těžící z posunu hodnot, kdy tradiční sociálně-ekonomická témata pomalu, ale jistě doplňují hodnoty, jako jsou ekologie či zdravý životní styl (viz str. 18).
Čeští zelení dávají za pravdu obecnému tušení, že jejich čas jednou přijít musel. Sporné je, co bude po volbách a co to komu přinese.
Základním předpokladem je, aby jejich sympatizanti k hlasovacím urnám skutečně přišli.
Podle obecných prognóz se má dostavit pouhá polovina oprávněných voličů - a pokud jsou potenciální zelení voliči opravdovými vyznavači nonkonformismu, nejsou ukázkově disciplinovanými lidmi, pro něž je účast u voleb nadevše.
A to přesto, že podle evropských zkušeností volí zelené lidé hlavně z velkých měst, s nadprůměrným vzděláním a příjmy.
Rizikem také je, že Strana zelených staví na nových, neokoukaných tvářích. To se cení. Jenomže na druhé straně se v ní vyskytují také fantastové i fundamentalisté, kteří si třeba udržitelný rozvoj představují způsobem, který by byl pro většinu běžných občanů nepřijatelný -jde o hlásání života bez automobilů, žádné cestování k moři, bez velkých nákupních středisek či dovozu výrobků apod. Jiní jsou zase (pro změnu) pro zrušení politických stran či pro úplnou decentralizaci společnosti na lokální soběstačná centra. Což až takové novinky nejsou. Tyto myšlenky se objevily v některých koncepcích, vypracovaných různými institucemi, kde se dodnes povalují někde v šuplících.
Příchod zelených do Sněmovny, natož do vládní koalice, by této straně bezesporu hodně přinesl: stala by se důležitým hráčem na politickém hřišti. A možná, což by pro ni bylo ještě výhodnější, i pomyslným jazýčkem na politických vahách. Touto ambicí se ostatně zelení ani netají (viz rozhovor s Evou Tylovou na str. 38-41). Až dosud hráli tuto roli povětšinou lidovci.
Přínos pro občany je mlhavější. Jejich očekávání může narazit na realitu v podobě licitování o příští možné koalici. Jaká je záruka, že i za této situace zůstanou zelení věrni svému programu, dejme tomu když jde o limity těžby uhlí ve vztahu k bourání vesnic? Sami předem připouštějí, že jsou k ústupkům ochotni, třebaže ekologické priority považují za tabu.
Úskalí spočívá také v tom, zda se vůbec dokážou etablovat v opravdovou stranu, nebo zda budou - jako nyní - dále přípomínat spíše seskupení ctižádostivých lidí, co vycítili mezeru na trhu a rozhodli se využít šance. I tyto "kvality" může povolební licitování prověřit.

Foto popis| Martin Bursík má šanci přivést nesourodou skupinu nových jmen do Poslanecké sněmovny
Foto autor| Foto Zuzana Šmajlerová, čtk, Reuters

Zelené naděje, růžové sny
Ekonom 
27.4.2006 | rubrika: Sonda | strana: 16 | autor: MILENA GEUSSOVÁ, JIŘÍ KOUDA

Tradiční politické strany v Česku mladým lidem a méně konformním občanům nevyhovují. Zklamané naděje chtějí někteří naplnit podporou Strany zelených.

Předvolební boj se letos odehrává převážně v podobě licitování, kdo dá víc. O "krvi a slzách" si netroufne mluvit žádná politická strana, která má šanci dostat se po volbách do Poslanecké sněmovny. Tím spíš, že Česko se nachází na růstové křivce hospodářského cyklu. Protože však politické strany slibují za vstřícné chování u volebních uren ty nejlákavější bonusy, hodnota slibů se tím do jisté míry devalvuje. Strana zelených se od tohoto hlavního proudu liší, a v tom je možná kus jejího kouzla novosti. Program Strany zelených (SZ) obsahuje jak politicky liberální prvky, tak prvky výrazně regulativní (v energetice či dopravě) a strana samotná se na pravolevé přímce záměrně nevymezuje. Komentátoři připomínají, že v západoevropských zemích jsou Zelení spíše nakloněni doleva a v Česku kupodivu doprava. V Evropě však není běžné, aby v politickém spektru existovaly dvě silné levicové strany - sociální demokraté a komunisté. Levicovost tradičních zelených stran zde proto nenaráží na problém spolupráce s komunisty. Pravolevé rozkročení je pro Stranu zelených navíc zcela nezbytné i proto, že právě takové spektrum názorů zastávají její členové.
Program Strany zelených se nepokouší vypovídat o směřování strany ve všech oblastech (od zahraniční politiky až po sport a tělovýchovu). Je zbytečné jí to vyčítat, i když lze proto obtížně odhadovat, jak by si počínala třeba v oblasti zahraniční politiky. Zaujal názor, že Evropa by měla přijmout jiný obranný systém než NATO a vůči USA by měla vystupovat sebevědoměji. To je však zcela v souladu s profilem průměrného sympatizanta Strany zelených a leží to v oblasti jeho zájmu. Kontroverznost programu je nejzřejmější v ekonomice, která se - a to je velký posun proti akcentům Strany zelených v minulosti - stala jeho významnou částí. Vlajkovou lodí je pak bezpochyby ekologická daňová reforma, na níž se odborně profiloval předseda strany Martin Bursík již v minulých letech. Pracoval na ní také jako poradce ministra životního prostředí, lidovce Libora Ambrozka. Tato reforma je zčásti opsaná od německých Zelených, zčásti vychází z požadavku na zdanění neobnovitelných energetických zdrojů v EU (směrnice 2003/96/ES). Její základní tezí je pak takzvaná daňová neutralita: co stát jednou rukou vezme, má zase druhou rukou vrátit.
Protože Ministerstvo životního prostředí (MŽP) již teze této reformy zveřejnilo, je možné o ní seriózně diskutovat. Podle MŽP budou zdaněny jak elektřina, tak produkty pro výrobu tepla, a to postupně v letech 2007-2015. Daňová sazba u uhlí má vzrůst osmkrát, u elektřiny zhruba šestkrát a u zemního plynu dvakrát. Růst cen, který by nová daň vyvolala, by byl občanům kompenzován nižší sazbou sociálního a zdravotního pojištění, tak jako tomu bylo v Německu. Ekodaň se v Německu platí od roku 1999, slouží jako zdroj státních příjmů a z největší části se využívá na platby do penzijního systému, z malé části pak na podporu obnovitelných zdrojů energie. Právě německé zkuše nosti potvrzují, že daňovou neutralitu je možné spravedlivě zajistit jen stěží.
Zevrubná analýza daňové koncepce MŽP, která se prakticky shoduje s koncepcí Strany zelených včetně zahrnutí motorových vozidel do ekologického zdanění, byla představena odborníky ČVUT (Fakulta elektrotechnická, katedra ekonomiky, manažerství a humanitárních věd) a Vysoké školy ekonomické (katedra ekonomiky životního prostředí) počátkem dubna na semináři v Praze. Základní výtkou je, že v návrhu jsou 1,5 až 3krát vyšší sazby, než umožňuje zavést směrnice EU a zároveň obsahuje nepřehledný seznam výjimek. To vytváří úrodnou půdu pro daňové úniky. Pozoruhodné také je, že vývoz elektřiny by měl být daňově zvýhodněn.
Podle ČVUT a VŠE by se v roce 2007 zvýšily výdaje domácností v důsledku zavedení ekologické daňové reformy v průměru o 0,6 až 0,7 procenta, v roce 2011 o 1,5-1,7 % a v roce 2015 o 2,6-3,0 procenta. U důchodců by to však činilo v roce 2015 dokonce 3,7-4,2 %.
Vysoké sazby daně by ovšem znevýhodnily domácí firmy, protože v EU se ekologická daňová reforma nezavádí nad rámec směrnice, jak je to v našem návrhu.
Zdražení energií by zřejmě nutilo spotřebitele k úsporám - výrobce energií by však nenutilo ke změnám technologie. Také velkospotřebitelé energií by zřejmě své vícenáklady na energie započítali jednoduše do cen výrobků a služeb. Navíc např. v Německu mají na ekodani slevu. Cíl zlepšit životní prostředí proto samotná ekologická daňová reforma stěží může plnit.
Jako svůj makroekonomický cíl uvádí Strana zelených ve svém programu snížení celkové daňové kvóty na 35 procent HDP, což se dá odhadnout v podmínkách " roku 2005 na snížení příjmů veřejných rozpočtů zhruba o 110 miliard korun. Ekologická daňová reforma by výpadek zčásti nahradila. Již v příštím roce by přinesla 34 miliard korun do státního rozpočtu.
Dilema limitů těžby hnědého uhlí a atomu by musela Strana zelených řešit až při vyjednávání o vstupu do vlády (dostane-li se do Sněmovny). Do té doby vystačí s pouhým striktním odmítáním jak další těžby uhlí, tak budování jaderných elektráren. Šla by na nějaký kompromis nebo by zůstala v lavicích opozice? Z energetických zdrojů je pro Stranu zelených nejpřijatelnější zemní plyn, ačkoliv jde také o fosilní zdroj. Přechod k většímu využívání plynu, zejména pak také v dopravě, by měl vyplnit přechodné období do doby, kdy se komerčně rozšíří paliva na bázi vodíku, biomasy apod. Záměr privatizovat ČEZ rovněž upoutal pozornost. Mělo by se to zvládnout postupně, a to do čtyř let, aby byla šance vytvořit konkurenční, diverzifikovaný trh s elektřinou. Existenci národních monopolů, případně "národních šampionů" v energetice kritizuje Evropská komise - většina evropských vlád se však v praxi k jejich omezování vůbec nemá. ČEZ je poslední velký státní (a privatizovatelný) majetek v ČR (zhruba 60 % akcií společnosti).
Uplatnění státního vlivu v gigantech, jako je ČEZ, je problematické. Vláda je do jisté míry ve střetu zájmů: má chránit spotřebitele a životní prostředí, ale velký silný ČEZ jí přináší významné částky do státní pokladny a je žádoucí, aby byl co nejsilnější (a nejziskovější). Energetickou politiku včetně cen energií lze ovšem ovlivňovat i bez vlastnictví akcií. Sazby daní a jejich druhy jsou zcela v rukou politiků, navíc právě v energetice existuje největší podíl regulovaných činností. Vláda může zamezit i stavbě nových zdrojů, pokud by je pokládala za zbytečné či škodlivé. Ani těžba uhlí či její útlum není jen věcí ČEZ.
Kritiku sklidil plánovaný zákaz topení uhlím. Měl by přijít po roce 2010. Co by si počali chudší lidé, zejména na venkově? Strana zelených soudí, že by měli mít k dispozici ekologičtější palivo, např. ekobrikety nebo pelety z biomasy, jejichž cena by byla podpořena nižší daní z přidané hodnoty. Sociálně slabým domácnostem by se přitom mohlo dostat podpory při přechodu na nové palivo. Tento postup má širší vazby i na ekologickou daňovou reformu.
Přirozenou součástí programu Strany zelených je podpora železnice, omezení a zdražení provozu kamionů po silnici a výstavba veřejných překladišť. Nezaměstnanost má snížit aktivní politika zaměstnanosti, částečné úvazky, flexibilní smlouvy, podpora vysokoškoláků a celková mobilita pracovních sil. Pro zvýšení konkurenceschopnosti i snížení nezaměstnanosti navrhuje snížení odvodů na zdravotní a sociální pojistné, ovšem bez přesnějších propočtů. Strana také nechce v budoucnu podporovat velké investory. S ODS se shoduje v plánu na zrušení investičních pobídek, chce podporu věnovat především středním a menším domácím podnikům a rozvoji služeb. V programu SZ ale absentují témata sociálního dialogu s odbory a zaměstnavateli a až na vyšší platy pro učitele se vyhýbá i otázkám platů a mezd.
Konkrétní záměry však nechybějí téměř v žádné kapitole. Strana chce např. zrušit povinnost platby minimální daně pro živnostníky i povinnost registračních pokladen. U daně z příjmu fyzických osob navrhuje pravidelně valorizovat daňová pásma podle růstu průměrné mzdy. Možnost společného zdanění manželů by se měla rozšířit i na nesezdané páry. Odmítá zavedení školného na vysokých školách, je však pro poplatky za recept na léky a za hotelové služby v nemocnicích. Tři procenta ze sociálního pojištění placeného zaměstnavatelem chce přesměrovat na penzijní fondy v případě, že zaměstnanec přidá 3 % z vlastních peněz. Dřívější odchod do důchodu podle počtu dětí by se měl umožnit i mužům, věk odchodu prodloužit na 65 let pro muže i ženy v roce 2020.
Z dalších bodů programu lze ještě upozornit na návrh na snížení volebního věku na 16 let, zavedení obecného referenda, podporu neziskových organizací, přímou volbu prezidenta, hejtmanů i starostů a omezení poslanecké a senátorské imunity.

Foto popis| Elektřina čeká na obnovitelné zdroje
Foto popis| Pohonné hmoty budou čím dál dražší
Foto autor| FOTO ČTK

Klíč| Státní rozpočet; Ambrozek Libor; KDU

Posun hodnot
Ekonom 
27.4.2006 | rubrika: Sonda - Strana zelených | strana: 18 | autor: OSKAR KREJČÍ

V kontextu evropského hnutí působí česká Strana zelených nevyzrále.

Byl to zvláštní rok, ten rok 1968. Podle amerického politologa Francise Fukuyamy tehdy vyšli do pařížských ulic znudění studenti, aby se bouřili proti svému dobrému bydlu. Podle jiného amerického politologa, Immanuela Wallersteina, tehdy začala světová revoluce: po celé planetě povstali lidé proti staré levici, kterou reprezentovali komunisté, sociální demokraté a představitelé národně osvobozeneckého hnutí. Ne pouze kvůli jejich cílům. Protestovali hlavně proti tomu, že své sliby nedokázali naplnit. A že nebyli schopni do svých cílů zařadit nové výzvy.
Zdá se, že pravda bude někde uprostřed mezi nudou a světovou revolucí. Ať je to jakkoliv, ona doba a ony problémy z 60. let minulého století byly chvílí zrodu hnutí zelených. Následovaného zakládáním vlastních politických stran. I když je zpravidla za >matku všech stran zelených< pokládána německá strana Die Grünen, první skutečná strana tohoto typu se objevila v roce 1973 v Británii. Ovšem až roku 1979 pronikla v Evropě první strana zelených do parlamentu, a to ve Švédsku.
Skutečný úspěch přišel pro evropské zelené v roce 1983, kdy se v Německu zelení přiblížili k zisku milionu hlasů (5,6 %) a obdrželi 28 mandátů v Bundestagu. Období zatím největší slávy pak představují léta 1998 až 2005, kdy byl německým ministrem zahraničí Joschka Fischer, předseda strany a frakce Die Grünen. V současné době je v Evropě ve vládě pouze jeden zástupce zelených. Je jím Raimonds Vojonis, ministr pro životní prostředí v Lotyšku, který je členem tamní Strany zelených.
Zmapovat zastoupení zelených v evropských parlamentech je poměrně obtížné, neboť se liší kritéria jejich vymezení. Lze ale říci, že mají své poslance v přibližně dvaceti evropských zákonodárných sborech. V samotném Evropském parlamentu jsou rozděleni do dvou poslaneckých klubů: spolu s komunisty jsou ve skupině GUE/NGL zástupci Severské zelené levice; skupinu GREEN/EFA spoluvytváří Zelení a Evropská svobodná aliance. Celosvětová síť stran zelených, The Global Greens, byla založena v roce 2001. Její nejbližší konference je plánována na leden 2008 do Keni. Součástí této sítě je i Evropská federace stran zelených, která vznikla v červnu 1993 v Helsinkách. Ta dnes sdružuje 33 stran z 30 evropských zemí. Protože je mezi nimi i naše Strana zelených, stojí za to připomenut základní programové priority této federace. Je jimi požadavek ekologického vývoje - zelená ekonomika, která vyžaduje ekologickou udržitelnost, sociální spravedlnost a podporu místního hospodářství. Je tam také komplexní program globální bezpečnosti, kterou nelze definovat pouze ve vojenských pojmech. Říká, že evropští zelení bojují proti rasismu, za vzájemné porozumění a respekt k ostatním kulturám, ale i za ukončení globální chudoby. Další prioritou je podpora nového občanství, kdy výchozí hodnotou jsou lidská práva a práva menšin, občanská práva imigrantů a právo na asyl. Požadují také širší demokratickou kontrolu a otevřenost mocenských institucí.
Na první pohled je v předvolební kampani naší Strany zelených zřejmé malé zastoupení radikální zahraničněpolitické tématiky a malý důraz na občansko-demokratický rozměr programu. Tak trochu se zdá, že by bylo možné ve světě nalézt jiné, naší Straně zelených bližší programové orientace. Mohly by to být tzv. modro-zelené koalice, které spojují program zelených s umírněnými ekonomickými požadavky a pravicovou politikou. Jsou známy především z anglosaských zemí, včetně Spojených států a Kanady.
Přesto je rok 1968 oprávněně vnímán jako předěl, kdy se do vrcholové politiky přihlásila nová hnutí. Zásluhou amerického sociologa politiky Ronalda Ingleharta se v této souvislosti začalo hovořit o tzv. postmateriálních hodnotách: jedná se o témata spojená s ekologií, svobodou životního stylu a skutečným přímým podílem na rozhodování ve školách, práci a v politice. Ta doplňují materiální, tedy sociální hodnoty, které jsou předmětem sváru tradičních stran. Zelení v Evropě i u nás jsou dítětem tohoto hodnotového posunu.

Foto popis| Boj proti atomu patří k jednotné linii evropských zelených stran
Foto autor| FOTO GÜNTER BARTOŠ, REUTERS

Nahoru a dolů
Ekonom 
27.4.2006 | rubrika: Sonda - Strana zelených | strana: 20 | autor: IGOR ZÁRUBA

Strana zelených to v Německu dotáhla koncem 90. let až do spolkové vlády. Nyní je nejmenší opoziční stranou.

Začínali v 70. letech minulého století jako pouliční rebelové, kteří - podle pamětníků - neměli názorově daleko ke komunistům. V roce 1998 se dostali až do federálního kabinetu, v němž vydrželi sedm let. Nyní, navzdory pouze mírné ztrátě v loňských předčasných volbách do Spolkového sněmu, jsou opět v opozici.
Skutečnost, že už nemají v čele ony populární osobnosti, které dokázaly voliče zaujmout, stejně jako fakt, že se o ekologickou a pacifistickou agendu, s níž svého času bodovali, podělili jejich úspěšnější soupeři, nastoluje však otázku, jakou mají vůbec budoucnost. Parlamentní i existenční.
Německá strana zelených byla založena v lednu 1980 v západoněmeckém Karlsruhe a vystupuje od lipského sněmu v roce 1993, tedy necelé tři roky po sjednocení, jako celoněmecký blok Bündnis 90/ /Die Grünen. Jako koaliční strana prosadila zavedení ekologické daně, státní podporu pro získávání energie z alternativních zdrojů, tlačili na větší pružnost trhu práce, iniciovali reformy penzí a zdravotnictví a zasadili se o registrované partnerství.
Němečtí zelení by proto mohli být pro české spolustraníky jistým vzorem i poučením: v tom, jak se dělá zelená politika, stejně jako v tom, kam až vedou politické ústupky a stav, kdy se agenda vyčerpá.
Volební program nese název "Něco pro všechny". Je dostupný na www.gruene.de. Úvodu dominují proklamativní nadpisy jako Svoboda potřebuje společné užívání a spravedlnost, Ekologie dělá rozdíly či Německo je zelenější. Ve zbytku textu zelení líčí, jakých úspěchů ve (spolu)vládnutí dosáhli (dohoda o jaderném útlumu, závazky na ochranu klimatu, pokroky v mírových procesech a zahraniční politice). Označují se za hybnou reformní sílu a zmiňují obavy ze ztráty zaměstnání a stárnutí populace, nutnost zachovat sociální vymoženost při současné potřebě modernizovat sociální stát, nebo hovoří o dopadech posunu ekonomiky směrem ke službám.
Zelení v Německu se považují za subjekt, který stojí na levé straně spektra a vyznává konzervativní hodnoty. Sympaticky působí přiznání, že se Bündnis 90/Die Grünen dopustili chyb, z nichž se museli poučit. V této souvislosti uvádějí recepty na řešení masové nezaměstnanosti (třeba snižování vedlejších mzdových nákladů) či na ochranu ovzduší. "Mnohé naše odpovědi byly shledány jako chladné." Kajícnost střídá vzápětí házení odpovědnosti na jiné. "Největší chybou bylo ponechat pracovní, hospodářskou a sociální politiku tak silně v rukou SPD. Ta měla hlavní kompetenci, ale moc toho nevyřešila. " Z výpadu je cítit rozčarování nad tím, že socialisté hodili zelené loni v létě před volbami 2005 přes palubu a odmítli s nimi vést společnou kampaň.
V dalších pasážích probírají zelení témata jako trh práce, energetická politika ("Proč dát ruce pryč od atomu a ropy, Jak být ještě více zelenými občany), věnují se vzdělávání, sociální spravedlnosti, otázce občanských práv a úloze EU v globalizovaném světě. V žádném z těchto oddílů není nic, co by už neřekli oni sami, nebo jiné strany.
Proč volit zelené je v programu vysvětleno hned na konci první části. No přece proto, že jsou od začátku společenskou a politickou inovací Spolkové republiky. "Pomáhali jsme ji formovat z opozice a jsme pyšní na to, co jsme v letech vládnutí dokázali. V plánu máme ještě hodně."
Výsledek je znám - 18. září si zelení mírně pohoršili (z 8,6 z roku 2002 na 8,1 %), ovšem 10. října se CDU/CSU dohodly na vytvoření tzv. velké koalice. A zelení si balili kufry. Ale i kdyby se "velcí" takto nedohodli a zelení se do vlády dostali, byl by to vstup bez lesku, v jakém se (znovu) ujali moci po všeobecném hlasování v roce 2002.
Od roku 1998 do roku 2005 stačili zelení vyklidit všech šest vládních přítomností na zemské úrovni. Z této politické mapy zmizeli po prohraných volbách 22. května 2005 v Severním Porýní-Vestfálsku. Zbylo krátké účinkování ve federálním ministerském týmu. "Pro zelené znamenala účast ve vládě značné ústupky z původních fundamentálních pozic. Válka v Kosovu v roce 1999 či řada kompromisů se sociálními demokraty v hospodářských a sociálních otázkách se zcela jistě nacházely mimo představivost tvůrců volebního programu," konstatuje dlouholetý analytik Svazu německého stavebního průmyslu a předseda Sdružení českých podniků v Německu Josef Hladik, který žije v SRN od roku 1968.
Voliči jim to, soudě podle zisku hlasů loni na podzim, odpustili. "Byli to vždy levicově orientovaní lidé, převyšující průměr, pokud jde o vzdělání a příjmy. Charismatičtí lídři v řadách zelených v minulosti tento potenciál mobilizovali," upozorňuje Hladik.
Jenže hned po volbách oznámila do té doby hlavní hvězda zelených, ministr zahraničí Joschka Fischer, že nemíní kandidovat ani do čela frakce ve Spolkovém sněmu, ani na jiný post. Strana, která měla v čele pár osobností, poté nebylo dlouho nic a následovala anonymní členská základna, má rázem problém - nejsou známé tváře.
Zobecněla navíc agenda, na níž zelení stavěli. Původní zelená témata už jsou součástí terminologie a praxe koaličních stran.

Foto popis| Joschka Fischer: Na vrcholu kariéry šéf diplomacie, dnes řadový poslanec
Foto autor| FOTO REUTERS

Preferenční tobogan
Ekonom 
27.4.2006 | rubrika: Události | strana: 26 | autor: OSKAR KREJČÍ

I Předvolební výzkumy O možném výsledku voleb přinášejí agentury protikladné informace.

Agentury pro výzkum veřejného mínění vyvolaly už podruhé poprask mezi politiky i novináři. Poprvé to bylo v únoru, kdy se - v návaznosti na výzkum STEM - začaly předhánět, která přisoudí Straně zelených více procentních bodů nad hranicí 5 %. A nyní znovu: STEM hlásí, že se KDU-ČSL dostala pod pětiprocentní hranici preferencí, konkrétně na 4,9 %. A že se tedy lidovci do Poslanecké sněmovny nedostanou. Kontrovala agentura Factum Invenio. Ta ve své poslední volební prognóze oznámila, že by lidovci měli obdržet 12,3 % hlasů.
Zveřejněné údaje o volebních preferencích lidovců obsahují jednu jasnou informaci: oběma výsledkům najednou nelze věřit. Otázkou zůstává, zda lze věřit alespoň jednomu z nich. V rozboru, který v Britských listech (www.blisty.cz) zveřejnil pracovník ČSÚ Josef Baxa, lze nalézt dvě základní připomínky, které je nutné brát v úvahu při snaze porozumět preferencím KDU-ČSL a jejich mediálním interpretacím.
Lidovci mají teritoriálně vyhraněnou volební základnu na východ od pomyslné čáry, kterou tvoří města Hradec Králové, Pardubice, Jihlava a České Budějovice, tedy v polovině republiky. Nejpevnější voličské jádro pak mají ve Zlínském kraji a jihomoravských okresech na hranici se Slovenskem, kde se generuje přibližně čtvrtina jejich volebních zisků. Jedno z vysvětlení, které se nabízí při pohledu na rozdílné výsledky agentur, je spojeno s možností výpadku tazatelů v této oblasti.
Existuje rozdíl mezi volebními preferencemi a volebními prognózami, tedy odlišnými produkty jednotlivých agentur. Neméně závažným problémem je způsob, jakým média z preferencí a prognóz vyrábějí grafy ukazující zisk mandátů. Tyto obrázky jsou sice líbivé, ale vznikají prostým dělením získaných preferencí a přerozdělením zbytku. To znamená rozdělováním mandátů na celostátní úrovni, což ale zákon nepředpokládá. Ten určuje, že mandáty jsou přidělovány na úrovni krajů.
Málokdo pochybuje o tom, že první oznámení o tom, že zelení překročili pětiprocentní hranici, spustilo lavinu nárůstu jejich potenciálních voličů. Otázkou je, zda zveřejnění údajů o malých preferencích lidovců vyvolá (či má vyvolat) obdobný efekt s opačným znaménkem.
Nezdá se to pravděpodobné. Zeleno-černá dvojhra některých agentur pro výzkum veřejného mínění obrací veřejné mínění proti těmto agenturám: jejich věrohodnost utržila velkou ránu. Zároveň je zřejmé, že lidovci sice mají stárnoucí, ale velice věrnou voličskou základnu. Lze hovořit o tom, že je do značné míry konstantní. To znamená, že volební výsledek lidovců závisí především na volební účasti. Ta určí, jak velký podíl představuje poměrně stálý počet voličů KDU-ČSL mezi aktivními voliči obecně.
Sázkařům doporučujeme vsadit, že to bude nad pět procent.

Foto autor| čtk, archiv

Klíč| Volební preference; KDU

V ekologii neslevíme
Ekonom 
27.4.2006 | rubrika: Rozhovor | strana: 38 | autor: BLANKA RŮŽIČKOVÁ

Můžeme ovlivnit vystupování ostatních stran tím, že u některých věcí řekneme: Přes to nejede vlak. Bude záležet na tom, kolik získá naše strana procent, říká Eva Tylová, lídr Strany zelených v Plzeňském kraji.

* Strana zelených má v nejdůležitějších bodech svého programu blíže k ČSSD než k ODS, prohlásil váš předseda Martin Bursík. Máte stejný názor?

Neřekla bych, že má programově blíž k jedné nebo druhé straně. V našem programu jsou levicové i pravicové prvky. Z těch pravicových jde o liberální přístup například k trhu s elektřinou nebo k podpoře podnikání. Ty jsou skutečně blíž k programu ODS. S ČSSD se zase shodujeme v řadě otázek, jež se týkají životního prostředí nebo sociálních opatření. Například pokud jde o školství nebo o větší podporu rodin. Tam chceme, aby stát byl určitou sociální jistotou. Nástroje, které přinášejí peníze do rozpočtu, jsou spíš pravicové, v sociálních výdajích se zase spíše blížíme ČSSD.

* Naznačujete, že nebudete mít problém jít do koalice s kteroukoli z těchto stran?

Chci tím říci pouze to, že položíme na stůl náš program a na jeho základě můžeme s každou z nich vyjednávat. Z mého pohledu není možné, abychom z toho programu nějak výrazně ustoupili. Máme priority, jako je ekologická daňová reforma nebo boj proti korupci.

* Kdo sestavoval volební program vaší strany?

Vznikal uvnitř strany v 15 odborných sekcích, specializovaných nejen na různé oblasti související s životním prostředím, ale také například na sociální otázky, zdravotnictví nebo kulturu. O podkladech se poté diskutovalo v široké základně a o prioritách se hlasovalo.

* Kritici vašemu programu vyčítají, že v něm nejsou opatření na podporu ekonomického růstu...

Chceme prosadit snížení daňové kvóty. Snížením odvodů na sociální a zdravotní pojištění klesne pro podnikatele cena práce. Investiční pobídky chceme více směřovat do oblasti středního a drobného podnikání, kde vidíme větší efekt než u velkých nadnárodních společností, u kterých hrozí, že výrobu přesunou operativně do zemí s menšími náklady na pracovní sílu. Požadujeme rovněž jednodušší zakládání firmy či živnosti, aby ji bylo možno založit během 14 dnů. Dále budeme usilovat o jedno místo pro podání žádosti, aby mezi úředníky obíhaly papíry, nikoli podnikatel. Prosazujeme bezplatný elektronický podpis a internet jako veřejnou službu.

* Co myslíte tou daňovou kvótou, kterou chcete snižovat?

Jde o mezinárodní srovnávací ukazatel pro podíl státem vybraných daní na jeho HDP. V ČR tato kvóta podle informací publikovaných Ministerstvem financí stoupá: od 35,5 % v roce 1998 na loňských 38,7 %. Strana zelených chce dostat tuto kvótu na 35 % zejména snížením odvodů na zdravotní a sociální pojištění, které je v ČR jedno z nejvyšších v rámci EU. Snížit by ji mohla i další opatření: zkrácením odpisových dob, zrušením minimální daně živnostníků, přeřazením ekologických paliv z 19 procent DPH na pět procent.

* Na jedné straně chcete snížit daňové zatížení, na druhé zamýšlíte zavést ekologickou daň na paliva. Hodláte ji uvalit i na relativně čistou energii, například na elektřinu z Temelína?

Určitě ano. Do ceny jaderné energie je stejně jako u jiných zdrojů třeba započítat všechny dodatečné náklady.

* Bude mít stejně vysokou daň jako elektřina z uhlí?

Ekologická daň neznamená plošné zdražení všech paliv a energií. V principu by měla daň nejvíce zatížit tu energii, která má nejvyšší dodatečné náklady. Už řadu let se totiž do ceny energie nepromítají zdravotní následky spalování uhlí, náklady na rekultivaci krajiny nebo převoz materiálu. To vše neplatí spotřebitel, ale stát. To chceme změnit.

* Ve vašem programu stojí také návrh na zákaz topení uhlím. Je taktické, aby začal platit od roku 2010, tedy v době, kdy se obyvatelstvo může potýkat se zvýšenými náklady, spojenými s přijetím eura?

Problém spalování uhlí se podle nás musí urychleně řešit. Stát investoval desítky miliard do změny vytápění v domácnostech, aby zlepšil ovzduší v obcích. To se dařilo do letošní zimy, kdy zdražení plynu a elektřiny způsobilo, že část občanů začala opět topit uhlím. V mnohých obcích se objevily smogové situace, kdy hodnoty nebezpečných látek naměřené přímo v dýchací zóně obyvatel převýšily několikanásobně normy. To představuje obrovské riziko následných zdravotních potíží, přitom v malém údolí stačí k takovému zamoření životního prostředí jeden domek z deseti.

* Pro sociálně slabé rodiny to přesto může být neřešitelný problém...

Náklady na přechod k jinému způsobu topení lze lidem kompenzovat. Podle našeho návrhu by ho měl stát částečně dotovat. Dotace na polovinu nového kotle by byly nárokové, tak jako to je v Rakousku, dále by si mohl občan vzít výhodný úvěr. Protože uhlím topí asi devět procent obyvatel, pro stát by to znamenalo výdaje do 10 miliard korun. Navrhujeme rovněž, aby stát podpořil pěstování energetických rostlin a aby plyn, pelety a další biopaliva byly zařazeny do pětiprocentní sazby DPH. Při vyšší účinnosti nových kotlů by pak pro občany nemuselo být topení výrazně dražší než dosud. Náklady na vytápění uhlím ve starém kotli jsou už nyní, tedy při devatenáctiprocentním DPH všech paliv, ve srovnání s peletami nižší pouze o 1000 Kč ročně.

* Jak budete kompenzovat ekologické daně například důchodcům a nezaměstnaným, kteří sociální pojištění neplatí?

V rámci ekologické daňové reformy se vytvoří fond, který bude sloužit k jejich podpoře v různých oblastech. Z fondu by se například těm občanům, kterým nepomohou daňové úlevy ze sníženého odvodu pojistného, zvýšily dotace na pořízení nového ekologického topení tak, aby si nemuseli brát úvěr.

* Jste ochotni z některých ekologických priorit slevit, třeba v zájmu úspěchu případných koaličních jednání?

Není to vyloučeno, ale v žádném případě se nevzdáme návrhu na zavedení ekologické daňové reformy. Pro mne osobně je nepostradatelný také požadavek na zákaz dovozu odpadů.

* A prolomení těžebních limitů?

To je pro nás významná otázka, jedna z našich priorit. Velké ústupky v této oblasti jsou z mého pohledu stejně nepřijatelné jako výstavba dalších jaderných bloků.

* Má strana takové priority i v dopravní politice?

Myslím, že nemůžeme ustoupit z požadavku přesměrovat kamiony na železnice. Nárůst kamionové dopravy, přetížení silnic a zvýšení počtu smrtelných nehod vidíme jako selhání současné vlády.

* Jak přepravce donutíte, aby >jeli< po kolejích?

Chceme podpořit vybudování veřejných překladišť, která budou poskytovat kompletní službu přepravy tak, že se výrazně zkvalitní služby v této oblasti. Přeprava by byla provozována soukromými společnostmi. K tomu musí nastoupit ekonomický prvek, daný právě ekologickou daní. Třeba mýtné, placené za přepravu po silnici, bude odrážet všechny dodatečné výdaje od nákladů na budování a opravy silnic až po náklady spojené s hlukem nebo znečištěním ovzduší.

* Budete prosazovat vyšší mýtné, než má v úmyslu současná vláda?

Považujeme ho za nedostatečné, návrh na 5 Kč/km v průměru pro dálnice je málo. Také bychom chtěli, aby bylo víc diferencované. A budeme prosazovat jeho zavedení i na další silnice, protože máme obavu, že se na ně kamiony přesunou.

* Uvažujete o pozastavení nebo omezení výstavby dálnic?

Nestavíme se proti dálnicím, ale domníváme se, že by se současný plán na jejich výstavbu měl přehodnotit. Například dálnice D3 přes Posázaví má stát třicet miliard a přitom má několik variant, které by dopravní situaci tohoto území také vyřešily a byly by třikrát levnější.

* Říkáte, že strana i vy sama kladete velký důraz na boj proti korupci. Jak chcete prosadit své návrhy, třeba na rozšíření povinnosti uvádět majetková přiznání v zákoně o střetu zájmů, když jim podobné už jednou Sněmovnou neprošly?

Záleží na tom, kolik získá naše strana procent. Pak budeme moci i o tomto tématu říci: Tyto priority jsou pro nás důležité, z nich neustoupíme. Obecně platí, že budoucí vystupování ostatních stran můžeme výrazně ovlivnit tím, že u některých věcí řekneme: Přes to nejede vlak.

* Čím chcete proti korupci bojovat?

Chceme zavést několik nástrojů. Jedním z nich je větší otevřenost při rozhodování státní správy a samosprávy. Aby bylo lépe vidět, jak úředníci a komunální politici rozhodovali. Aby byli pod větší kontrolou veřejnosti. U dopravních staveb budou muset zveřejnit jednotkové ceny, nikoli jen konečnou sumu. Takže všichni uvidí, zda se tam neprodávala, obrazně řečeno, houska za deset korun.

* Není to v rozporu se zachováním obchodního tajemství?

Pokud bude zájemce vědět, že se u vítězné nabídky zveřejní detaily, lze to smluvně ošetřit předem. Pak se nestane případ, s jakým jsem se setkala v době působení na Ministerstvu životního prostředí. Šlo o zakázku ve výši 2,7 miliardy korun na sanaci ve Spolaně, kterou získala předem vybraná firma bez výběrového řízení. Na ní stát mohl podle mého názoru ušetřit stovky milionů. Byla to veřejná zakázka - a veřejnost dodnes neví, jaké byly jednotkové ceny. Neví, kolik si firma účtuje například za bourání zdiva nebo uložení kontaminované zeminy.

* Nepřinesla by povinnost uvádět jednotkové ceny další byrokracii?

Každý projekt takový cenový rozpis obsahuje. Pokud vyhraje, nevidím důvod, proč by se nemohl zveřejnit. Pak si může přinejmenším každý podnikatel z branže udělat obrázek, zda u dané zakázky kubík zeminy nestojí třikrát víc, než je běžná cena na trhu.

* Není takovéto zjištění po rozhodnutí o přidělení zakázky už zbytečné?

Není, protože může upozornit Nejvyšší kontrolní úřad (NKÚ), který zakázku prověří a případně navrhne její zrušení. Navíc takováto ustanovení působí především preventivně. Každý úředník bude vědět, že si kterýkoli občan nebo firma může jeho práci zkontrolovat. Chceme prosadit, aby NKÚ mohl kontrolovat nejen státní správu, ale i samosprávu, tedy veřejné zakázky zadávané městy a obcemi.

* Ovšem jako náměstkyně ministra životního prostředí jste mohla už dřív řadu věcí ovlivnit. U Spolany to neplatilo?

Do funkce náměstkyně jsem nastoupila za ministra Miloše Kužvarta a pokračovala po nástupu Libora Ambrozka. Po jeho příchodu jsem zaznamenala odlišný přístup k veřejným zakázkám. Nepodpořil mě např. v požadavku na vypsání veřejného výběrového řízení na výše zmíněnou zakázku na sanaci Spolany. Převedl mě na jiný úřad ( pověřil řízením České inspekce životního prostředí, pozn. red.) a poté ji sám odsouhlasil.

* Jenže už za Kužvarta jste měla výhrady k předražené zakázce na sanaci pozemků pro Sazka Arénu. Ačkoli jste neuspěla, ve funkci jste zůstala...

Ty dva případy se z mého pohledu liší v tom, jak se k danému problému postavil můj nadřízený. Zatímco zakázkou Sazky se na podnět ministra zabývala vláda, u téměř třímiliardové zakázky pro Spolanu už chtěli jen můj podpis.

* Jak hodnotíte současnou politiku Ministerstva životního prostředí?

Mám výhrady k řadě věcí. V oblasti, které se věnuji, vidím největší nedostatky v nakládání s odpady a sanaci starých zátěží za prostředky státu. Co je však ještě horší, ministerstvo dlouhodobou nečinností a dokonce cílenými opatřeními podpořilo nárůst pokusů o legální dovozy komunálního odpadu do České republiky. Například tím, že spalovnám odpadu dalo svými opatřeními statut energetického zdroje.

* Vrátíte se na ministerstvo, kdyby ho po volbách vaše strana získala?

Na svůj dřívější post asi ne. Domnívám se, že ve Sněmovně, pokud se do ní dostanu (Eva Tylová je na prvním místě kandidátky Plzeňského kraje a při nynějších preferencích strany je to velmi pravděpodobné, pozn. red.) , bych mohla ekologický přístup k životu a myšlenky trvale udržitelného rozvoje propagovat daleko účinněji.

* A co post ministryně, pokud byste takovou nabídku dostala?

To je otázka mimo prostor a čas. Ve Straně zelených zatím nemáme ani stínové ministry. Téma, kdo kam půjde po volbách, není na pořadu dne.

***

Eva Tylová (nar. 1959) vystudovala Fakultu jadernou a fyzikálně inženýrskou ČVUT. Má za sebou jedenáctiletou praxi na Ministerstvu životního prostředí, v období 1998 až 2002 v roli náměstkyně ministra. Poté řídila Českou inspekci životního prostředí. Od roku 2003 se věnovala konzultační činnosti jako poradkyně pro ekologické organizace. Je místopředsedkyní Společnosti pro trvale udržitelný rozvoj, místopředsedkyní Přátel přírody a členkou Ekologické společnosti. Do Poslanecké sněmovny kandiduje za Stranu zelených za Plzeňský kraj. Ve straně je od roku 2004, předtím byla členkou Strany pro otevřenou společnost. Eva Tylová je vdaná, má dva syny a na dálku adoptovanou indickou holčičku.

Otázka na ministerské posty je mimo prostor a čas. Zatím nemáme ani stínové ministry. Téma, kdo kam půjde po volbách, není na pořadu dne.

Foto autor| FOTO EKONOM -VENDULA FANTOVÁ

Klíč| krajské volby; Ambrozek Libor

Vše při starém
Ekonom 
27.4.2006 | rubrika: Inspirace - Média | strana: 52

Média volební programy. Postoje politických stran k médiím se v minulosti pohybovaly mezi dvěma extrémy: na jedné straně nezájem o vytvoření stabilního právního a regulačního rámce s odkazem, ať všechno řídí trh, a na straně druhé paternalistický přístup k médiím veřejné služby se snahou kontrolovat jejich činnost přes mediální rady.
Letmý pohled do programových dokumentů politických stran před červnovými volbami dokazuje, že od minulých voleb se příliš nezměnilo. Na téma média nalezneme ve volebních programech ještě méně slov a myšlenek než před čtyřmi lety. A pokud tady jsou, pak většinou ve formě obecných frází.
Příkladem budiž program ČSSD, který od médií žádá, aby >nerezignovala a nepodléhala krizi hodnot, jež má za následky relativizaci kulturních norem chování<, a který následně veřejnoprávním médiím ukládá povinnost vychovávat a vzdělávat.
Jestliže ODS před čtyřmi lety zdůrazňovala požadavek >důsledné ochrany svobody slova< ze strany státu, dosud zveřejněné části volebního programu ODS o médiích mlčí.
Program KSČM se soustřeďuje jen na veřejnoprávní média, která by měla být i nadále pod kontrolou parlamentu.
A tak nejrozsáhlejší >mediální< pasáž volebního programu má tradičně KDU/ČSL. Podporuje digitalizaci vysílání, chce změnit zákony o České televizi a Českém rozhlasu, včetně složení jejich kontrolních orgánů, navrhuje rozšířit mediální výchovu do škol. Čím méně se o média zajímají parlamentní strany, tím více prostoru věnují médiím programy malých stran. Nejrozsáhlejší text nalezneme u Strany zelených, která by ráda prosadila zákonnou regulaci nejen pro veřejnoprávní média, ale >v zájmu kultivace společnosti< i pro soukromá média, a to ve věci reklamy, ochrany dětí, mravnosti a volné soutěže.
Také Nezávislí demokraté s Vladimírem Železným věnují mediální problematice celou jednu stránku svého programu. Vadí jim >hybridní role< ČTK, nedostatečná obrana proti pomluvám a navrhují v rámci úspor sloučit Český rozhlas s Českou televizí. Ovšem malé strany své představy zřejmě jen těžko prosadí, takže asi vše zůstane při starém.

Foto autor| FOTO ČTK, REUTERS

WWW Anketa
Instinkt <http://imm.newtonit.cz/stranazelenych/medium.asp?nm=Instinkt>  | 27.4.2006 | rubrika: Diář | strana: 11

Co vy na to ?!

Těžké kovové padesátikoruny nahradí dosavadní papírové bankovky stejné hodnoty. Blíží se totiž přechod na euro a Česká národní banka už nechce nechat nové padesátikoruny natisknout, protože kovových je dostatek. Vadí vám to? Hlasujte na www.instinkt-online.cz

Výsledky ankety z minulého týdne: Za štiku v rybníku se v rámci předvolebních slibů vydává Strana zelených v čele s Martinem Bursíkem. Co si o ní myslíte vy? Chcete, aby se po volbách dostala do parlamentu?

Ano  Ne
79 % 21 %

VysvědčenÍ Martina BursÍka: od dopravců za populismus 1
Prosperita 
18.4.2006 | rubrika: Česmad, sdružení automobilového průmyslu | strana: 8 | autor: Ing. Martin Špryňar

Otevřený dopis SdruženÍ ČESMAD BOHEMIA předsedovi Strany zelených Martinovi BursÍkovi

Vážený pane předsedo, s narůstajícím údivem sleduji vaše vystoupení z poslední doby na téma nákladní silniční dopravy, které chápu já i většina dopravců a řidičů kamionů jako tradiční kolorit českých předvolebních kampaní. Již vaše vyjádření v rozhovoru pro MF Dnes, že vás osobně do Parlamentu dovezou kamiony, na mé tváři vyvolalo úsměv. Marně přemýšlím, kterou část kamionu jste měl na mysli, protože vzhledem k vašim vyjádřením vás pravděpodobně do kabiny žádný řidič nepozve.
Nicméně důvodem mého otevřeného dopisu je vaše vystoupení v předvolební debatě v Otázkách Václava Moravce ze dne 9. března 2006, kde jste zmínil, že jedním z hlavních volebních témat Zelených je zákaz kamionové dopravy od pátku 15.00 hod. do neděle 24.00 hod. a že železnice má 50 % volných kapacit. Na toto vyjádření reaguji otevřeným dopisem ne proto, že bych měl strach z prosazení vašeho záměru, ale rád bych zachoval tento typický případ předvolebního populismu pro příští generace; a navíc v silniční dopravě jsme léta zvyklí si vše říkat na rovinu. Proto vás zdvořile žádám o veřejnou odpověď na následující jednoduché otázky.
* Dle studie prezentované na konferenci v Evropském parlamentu k Dopravní politice EU v červenci loňského roku by znamenalo 50% (hypotetické) zvýšení kapacity železniční dopravy úbytek v nákladní silniční dopravě o pouhá 3 %. Co vy na to? Skutečně trváte na tom, že váš návrh vyřeší současnou situaci, která je spíše způsobena málo kapacitní infrastrukturou v České republice?
* Před přibližně třemi týdny komisař EU pro dopravu Barrot veřejně přiznal, že Dopravní politika EU je nefunkční a je čas na její změnu. Ideály o násilném převodu zboží ze silnice na železnici se v ní objevují několik desítek let. A výsledek? V rámci EU vozí zboží v 90 % silniční dopravci. Napadlo vás někdy, že kamion nejezdí pro potěšení svého majitele, ale veze zboží pro vaše voliče? Zeptal jste se někdy výrobců, proč dávají přednost silniční dopravě?
* V silniční dopravě pracuje více než 400 000 řidičů, které vaším návrhem připravíte o část pracovní doby, tím pádem i výdělku a mnohé rovnou i o zaměstnání. Co jim mohu za vás vzkázat? Pro připomenutí - jsou to též voliči.
* Zákaz jízd v takovémto rozsahu by byl v Evropě unikátním opatřením. Z toho jasně plyne znevýhodnění českých dopravců proti zahraniční konkurenci. Čeští dopravci se tak stanou v Evropě jedinými podnikateli, kteří budou moci pracovat pouze čtyři a půl dne v týdnu. Vzhledem k tomu, že jejich výrobním prostředkem je velice drahá moderní dopravní technika (průměrné stáří českých tahačů je o šest let nižší než osobních automobilů), je pravděpodobné, že při tomto omezení nebudou schopni ji splácet. Po jejich likvidaci se doprava nepřesune na železnici, ale převezmou ji zahraniční autodopravci s levnějším zastaralým vozovým parkem, což může znamenat výrazně vyšší ekologickou zátěž. Nemyslíte, že vaše opatření bude z tohoto pohledu spíše kontraproduktivní?
* Nebylo by slušné všem stávajícím i budoucím investorům poctivě sdělit, že budou muset radikálně změnit výrobní rytmus, neboť jejich podniky budou zásobovány pouze čtyři a půl dne? Očekáváte, že za těchto podmínek zachovají České republice svou dosavadní přízeň?
* Dle nezávislých průzkumů využívá většina populace k nákupům velkých nákupních středisek. Pokud se nemýlím, tak k většině z nich koleje nevedou, ani nemají příliš velké skladovací prostory. Na které nádraží byste mi doporučil, abych si s rodinou o víkendu dojel na nákup?
Vážený pane předsedo, možná jsem se neubránil troše nadsázky, ale vaše návrhy též nepůsobí seriózním dojmem a rozhodně nezohledňují ekonomickou realitu dnešní Evropy. Byl bych jen rád, abyste citlivé téma silniční dopravy jen nezneužíval k předvolebnímu boji, ale též seriózně nastínil občanům dopady vašich, naštěstí nereálných, opatření.
S uctivým pozdravem

O autorovi| Ing. Martin Špryňar, v.r. generální tajemník Sdružení ČESMAD BOHEMIA

Kampaň proti kamionové dopravě může mít negativní dopady
Prosperita 
18.4.2006 | rubrika: Česmad, sdružení automobilového průmyslu | strana: 8 | autor: Ing. Antonín Šípek

Otevřený dopis SdruženÍ automobilového průmyslu předsedovi Strany zelených Martinovi BursÍkovi

Vážený pane předsedo, v návaznosti na otevřený dopis generálního tajemníka Sdružení ČESMAD BOHEMIA pana Ing. Martina Špryňara musíme v souladu s ním konstatovat, že kampaň proti kamionové dopravě a vámi naznačené záměry v této oblasti mohou mít negativní dopady na průmyslovou produkci, a tím i celkovou ekonomickou situaci České republiky. To konstatovalo 12. ledna 2006 i představenstvo našeho sdružení s tím, že pro automobilovou výrobu je kamionová doprava v současné době nezastupitelná a je možno podporovat pouze taková opatření, která nebudou mít dopad na plynulost automobilové výroby.
Domníváme se, že Strana zelených by se měla věnovat skutečné ekologické problematice, neboť existuje celá řada oblastí, které by měly být doménou této strany. Jedná se například o problematiku vysokého průměrného stáří vozového parku osobních automobilů či autobusů, povrchní fungování řady stanic měření emisí či o oblast dovozu ojetých automobilů a jejich následné ekologické likvidace. Přestože se z pohledu ovlivňování životního prostředí jedná o významné aspekty, kde s pomocí Strany zelených a ekologických iniciativ obecně mohlo být dosaženo významných efektů, nezaznamenali jsme v uplynulých letech z této sféry žádné reakce.
Je faktem, že naznačené okruhy nejsou zrovna mediálně působivé a případná prezentace názorů na jejich řešení by zřejmě nebyla tak populární, jako kritika nárůstu silniční dopravy či dovozů odpadů z Německa. K tomu jen poznamenávám, že i dovoz ojetých automobilů je v řadě případů možno považovat za dovoz odpadu, který obsahuje řadu nebezpečných látek.
K výše uvedenému pro informaci uvádím, že osobní automobily s benzinovým motorem bez katalyzátoru (vozy starší 15 let) tvoří stále více než 35 % /(cca 1 200 000 ks/) vozového parku vozidel registrovaných v této kategorii. Tato vozidla se na celkovém ročním proběhu km podílejí necelými 30 %, ale na celkových emisích /(HC + NOx/) z provozu osobních automobilů téměř 80 %. Nejedná se přitom jen o staré škodovky, jak bývá často uváděno, ale značný podíl těchto vozidel tvoří již zahraniční vozidla (dovezená jako ojetá po roce 1990). Pokud bude zachovaný stávající trend obměny vozového parku novými vozidly /(ročně necelá 4 % z celkového počtu registrovaných vozů/), tak v roce 2010 se budou osobní automobily bez katalyzátoru podílet na celkovém ročním proběhu km zhruba 15 %, ale na celkových emisích stále více než 70 %. V případě nastartování rychlejší obměny vozového parku (na minimální evropskou úroveň, to je 8 % z celkového počtu registrací) by se podíl starých vozidel na celkovém ročním proběhu km v roce 2010 snížil na zhruba 5 % a celkové emise vlivem provozu osobních by se oproti roku 2004 snížily o 56 % /(ze 46 575 tun v roce 2004 na 20 547 tun v roce 2010/).
Závěrem si vás dovolujeme požádat, vážený pane předsedo, o veřejnou odpověď alespoň na následující dvě otázky:
1. Hodlá Strana zelených přispět nějakým způsobem k rychlejší obnově vozového parku motorových vozidel v České republice a jakým /(např. program obnovy vozového parku, ekologická daň na motorová vozidla, důsledná kontrola výkonu stanic měření emisí či jinak)?
2. Proč se Strana zelených (resp. ekologické iniciativy) dosud žádným způsobem neangažovala ve věci dovozu ojetých vozidel (= budoucí ekologická zátěž/) a s tím spojené problematice přírodu hyzdících a často i ekologicky nezabezpečených autovrakovišť?
Domníváme se, vážený pane předsedo, že by veřejnost měla již nyní znát názory Strany zelených na předmětnou problematiku.
S pozdravem

GRAF

Průměrný věk osobnÍch automobilů (kat. M1)

Roků

1995 14,10
1996 14,18
1997 14,15
1998 14,29
1999 13,72
2000 13,51
2001 13,61
2002 13,72
2003 13,49
2004 13,53
2005 13,82

PodÍly vozidel s benzinovým motorem na celkovém proběhu km

1. s katalyzátorem /(roční proběh 10 000 km/)
2. bez katalyzátoru /(roční proběh 5 000 km/)

1. 2.

2004 16 489,3 7575,7
2005 18 491,2 7073,8
2006 20 490,9 6574,1
2007 22 489,2 6075,8
2008 24 490,9 5574,1
2009 26 489,3 5075,7
2010 29 005,8 4659,2

Registrace nových a ojetých osobnÍch automobilů v ČR a průměrný věk vozového parku

Od počátku roku 1993 do konce roku 2005 bylo na území České republiky poprvé uvedeno do provozu celkem 3 071 515 ks osobních automobilů

1. prodeje tuzemských výrobců = 945 915 ks
2. nová z dovozu celkem = 818 863 ks
3. ojetá z dovozu celkem = 1 306 737 ks

1. 2. 3.

42,5% 26,7% 30,8%

TABULKA

v roce     2004     2005      2006

bez katalyzátoru 31,5%     27,7%    24,3%
s katalyzátorem 68,5%     72,3%    75,7%

2007  2008   2009  2010

21,3%  18,5% 16,1% 13,8%
78,7%  81,5% 83,9% 86,7%

Zvýšení celk. proběhu (rok 2010/rok 2004) o 40 %

O autorovi| Ing. Antonín Šípek, ředitel sekretariátu

Strana Z
Reflex 
27.4.2006 | rubrika: Bumerang | strana: 40

Tomáš Feřtek (RX 15/06) nabídl pohled do historie, programu a kandidátek Strany zelených. Bohumil Pečinka se zamyslel nad jejími pravděpodobnými voliči. A čtenáři mohli debatovat na www.reflex.cz/diskuse, zda analýza změnila, či potvrdila jejich názor na zelené.

Je zvláštní, jak se vždycky najdou lidé, kteří věří novým spasitelům. Vždyť už to tu bylo tolikrát. Pokud se dostanou zelení do Parlamentu, do čtyř let je z nich stejná strana jako všechny ostatní, se stejnými šíbry, jako jsou ti dnešní v ostatních stranách.

PREMEK

Strana zelených, bez ohledu na ideály, je strana rozporů. Článek, nečlánek, doleva, doprava, amatéry nebudu volit nikdy. Upřímně řečeno, uvažoval jsem o svém hlasu i "z té zelené strany". Bohužel, absence věcných argumentů zelených mě nutí vhodit ocejchovaný papír pro jiné. Přece jen samozvaně ekologicko-ekonomicky laděná politika slibující do několika málo dekád "zrušení" jaderné energetiky (v případě zeleného úspěchu) je dle mého mínění padlá na hlavu. Co jsem prve netušil a co mě při četbě článku zarazilo, bylo množství nedostatků v zeleném "předvolebním" programu.

NASSO BURKI BURKHAR@CENTRUM. CZ

Zelený vítr a průvan v zatuchlé kuchyni "parlamentní národní fronty" je důsledkem všech možných a nemožných rozhodnutí, která vytvářejí společenské klima v ČR. Je škoda, že republika, jež má počet obyvatel jak velké město, si neumí najít místo na světové scéně a žabomyší války ubíjejí její lidský potenciál. Možná že "nepolitici" ze zelených budou první, kteří ukáží cestu z politického marastu a nastolí nový proud. Ti, již "vládnou" nyní, o změny nestojí, a tak volební programy jsou jen známá předvolební klišé, od nichž můžeme očekávat jen další devastaci kulturních, ekonomických a společenských hodnot. Hon na Bursíka to jen dokazuje. Nejsem členem Strany zelených, ale pořád mi ještě není jedno, kde a jak žiji.

JIRKA JS. ANIS@SEZNAM. CZ

Zelení jsou novodobí komunisté. Taky bláznivě věří módní ideologii. Před sto lety to byl Marx, teď je to globální oteplování.

VYSOUDIL VYSOUDILVIT@VOLNY. CZ

Myslím, že se v budoucnu budete velmi divit ... Globální oteplování není módní problém!

LOLE HVGO@SEZNAM. CZ

Zákaz jaderné energetiky a topení uhlím v domácnostech. Fajn. A pan Feřtek napíše, že je to rozumné. Výborně. Pak se všechno zdraží a nazve se to ekologickou daní (jde o ekonomickou reformu - pozn. red.). Ovšem ani koruna z těch peněz nepřijde do zvelebení přírody.
Stát za socialistů krkající od přežrání a přitom zadlužený bude ještě více krkat a bude ještě více zadlužený. Pak budou oprášeny Ceau,seskovy předpisy o vytápění bytů ve městech. Na vesnicích se budou spalovat pneumatiky mnohem častěji než dosud. Spát budeme v kabátě a beranici. To bude ta zelená revoluce.
Opravdu se domníváte, pane Feřteku, že to, co nazýváte rozumným programem, je něco jiného než zdražování, zdaňování a zakazování? Domníváte se, že až bude všechno zdraženo, zdaněno a zakázáno, tak budou mít zelení ještě nějaký další program? Kdybych byl pes, tak bych vyl.

IGNACY MOsCICKI

Ano, i já si myslím, že Strana zelených je jen nesourodá skupina lidí, kteří chtějí za každou cenu do politiky. Jejich úspěšní mluvčí pp. Bursík (má krásnou přezdívku Podržtaška) a Pávek, přezdívaný Vrtule, té skupině svými podvodnými kousky úspěch zhatí. Neboť není šprochu, aby na něm nebylo pravdy trochu. A jejich program se mi zdá velmi, ale velmi podivný. Moje představa o zelených a jejich programu je jiná.
To, že najednou září Strana zelených vysokými preferencemi, je jen mediální záležitost a obraz našich novinářů a v konečném výsledku vlastně nedostatek svobody. Chce-li jít někdo k volbám, musí volit ty, co jsou mu různými mocnými naservírováni. Anebo raději nejít než se nechat manipulovat a mocným dávat souhlas s jejich praktikami (většinou nelegálními) a programy, jež jsou v konečném důsledku v rozporu s většinou občanů tohoto státu a soustátí EU.

JANA JANANAVRATILOVA@SEZNAM. CZ

Kromě odmítnutí jaderné energetiky ... a návrhu zakázat od roku 2010 topení uhlím v domácnostech v programu najdete obvykle samé tržně konformní a v Evropě obvyklé nástroje - nikde nevidím zmínku o tom, že by pan Feřtek tento postoj podporoval.
Osobně si myslím, že ekologická daňová reforma je hlavním nástrojem k dosažení stavu, kdy se ekologické chování začne vyplácet, a jako takovou ji podporuji. Ano, výběr daní má za následek zdražování a většinou i následné neracionální přerozdělování v rámci státního rozpočtu. Ale to je problematika všech daní obecně a jako argument to neberu. Podstata ekologické daně spočívá v započítání negativních externalit do ceny produktu, jenž je způsobuje. Až dosud byly tyto náklady přenášeny na další subjekty, a tudíž se jeví neekologické chování levnějším.
Pokud jde o ostatní body programu, tak v nich lze nalézt stejně jako v programech ostatních stran několik extrémních či nesmyslných bodů, s nimiž se nedá souhlasit. Tyhle body prostě ignoruji, neboť kdybych se jimi měl řídit, tak by pro mě žádná strana nebyla volitelná. Prostě předpokládám, že strana nebude mít ve vládě absolutní většinu a v rámci koalice podobné nesmysly neprojdou.

JIRI JIRKA. MACHACEK@GMAIL. COM

Jsem přesvědčen, že "započítání externalit do ceny výrobků" je realizovatelné asi stejně jako svého času "vědecké řízení" všeho. Protože, jak ukázal už Hayek (Cesta do otroctví), centrální plánovač nikdy nemá dost informací a ke svému rozhodování má k dispozici v konečné fázi "jen své předsudky". To mu ovšem nebrání, aby nepředstíral, že má informace, které trh nemá ...

NO NAME

Ještě jednou: Mám za to, že se ČR při vstupu do EU zavázala zavést ekologickou daň (ekonomickou daňovou reformu od 1. 1. 2008 - pozn. red.) do roku 2007. Tudíž debata, zda ano, či ne, už pozbývá významu. Otázkou tedy zůstává, jak ji zavést ...
Nemíním zde propagovat program Strany zelených, ale její návrh spočívá v přesunu zátěže ze zdanění lidské práce (snížení odvodu sociálního a zdravotního pojištění) ke zdanění energií a motorových vozidel. Tudíž by byla reforma fiskálně neutrální. Můžete samozřejmě argumentovat tím, že se předvolební sliby od povolební reality značně liší, s čímž souhlasím, ale to už by bylo na jinou debatu.

JIRI JIRKA. MACHACEK@GMAIL. COM

Dnešní vedení Strany zelených je soubor politiků, kteří neuspěli v jiných politických stranách - někteří i vícekrát. Jejich politické proklamace mají vzbudit ve voličích dojem, že jen Strana zelených tady chce "zdravý" život pro všechny. Jedině občan, který o tom i přemýšlí, zjistí, že půjde spíše o "drahý" život pro všechny - zvýšením daní na energie a uzavřením Dukovan a Temelína by pak stála 1 kWh asi 35,- Kč, jelikož jiné zdroje tady nejsou a energie bychom museli plně dovážet. Takové ty řeči, že máme elektrické energie nadbytek, jsou zavádějící, protože nyní, v lednu, hrozil České republice nedostatek elektrické energie a mohlo dojít k vypnutí i několika aglomerací.

SISKOL

Zatímco v oblasti energetiky, dopravy, náhrady paliv bioalternativami a ekologické daňové reformy je vidět velmi dobrá znalost problémů a schopnost nabízet reálná a až na výjimky dosažitelná a nijak extrémní řešení, v ostatních oblastech není erudice zelených nijak oslňující.

KŘOVAS KROVAS@EMAIL. CZ

NEJSME PYTEL BLECH
Reflex 
27.4.2006 | rubrika: Bez obalu | strana: 94 | autor: ODS chce rovnou daň, my říká

Takhle blízko to ještě žádný šéf zelených do Parlamentu neměl. Vlastně nikdo z politiků. Není řeč jen o preferencích, byť i jejich náhlý vzestup mnohým vrtá hlavou. Ale někdejší poslanec a ministr MARTIN BURSÍK (46) bydlí v domě přímo naproti sněmovně. V tom domě, který se už také stal součástí kampaně.

*

Nelitujete toho, že jste zpátky v politice? Teď, když noviny probírají ze všech stran například kauzy spojené s vaším restituovaným majetkem?

Učím se ty útoky brát tak, jako by se mě netýkaly. Měl jsem asi před měsícem rozhovor s Josefem Tošovským. Řekl mi: Připravte se na to, že na vrcholu kampaně to bude tak, že když o vás někdo bude mluvit, tak první dvě věty budou pravda a zbytek nepravda. Musíte to po sobě nechat sklouznout, jako byste měl gumový plášť. Tak se to tak snažím dělat.

* Vedete spor o značný majetek se vzdáleným příbuzným. Musel jste počítat s tím, že se to v kampani projeví.

Máte pravdu. Ale stejně mě to překvapilo. Byť jsem věděl, že jsme nechtěné dítě a že si nás nikdo z té politické scény nepřeje. Protože karty jsou teď najednou rozdané jinak. Nemají z nás radost ani velké strany, ale ani velké korporace. Vnášíme do politiky témata, která je ohrožují. Týká se to zejména automobilových dopravců a elektrárenských společností.

* Chcete říct, že za kampaní proti vám může být například ČEZ?

Takto nespekuluji. Ale samozřejmě není náhoda, že někdo vytáhne jedenáct let starou dotaci na okapy a střechu. To se už přece jednou v médiích hrálo a já to všechno vysvětlil. Co mě překvapuje, jak se k tomu ochotně vyjádřili politici ODS.

* Myslíte asi primátora Pavla Béma. Jak si ten jeho útok vysvětlujete?

Vysvětluju si to tak, že to ODS nemá uvnitř rozmyšlené. Není to homogenní politická strana. Jsou v ní různé zájmy a to vyjádření Pavla Béma koresponduje s jedním z nich.

* Konkrétně?

Vytvořit podmínky pro sestavení velké koalice, a tedy co nejpříznivějšího prostředí pro opětovnou volbu Klause.

* Zelení Klause nepodpoří?

K tomu jsem se už několikrát vyjádřil a jsme v tom jako strana naprosto čitelní. Máme dlouhodobě zcela jiný pohled na svět. Ale je celkem jedno, koho bychom podpořili, protože principiálně jsme pro přímou volbu. Je demokratičtější. O hlavě státu v ní rozhodují přímo voliči a lze se vyhnout spekulacím, které provázely volbu minulou. Tedy jakými hlasy a proč byl prezident zvolen. Ze stejného důvodu jsme pro přímou volbu i hejtmanů a starostů.

* Před týdnem jste řekl, že váš program má nejblíže k ČSSD. Byla to odveta za Bémovy výroky?

Tak jednoduché to není. Ale byl to samozřejmě částečně vzkaz Topolánkovi, aby si to ve straně dal dohromady. My nemůžeme a nechceme věčně hrát neutrály, usmívat se na všechny strany a přitom po sobě házet kamení.

* Takže jste to tak nemyslel? Váš program nemá nejblíž k tomu sociálně demokratickému?

To bylo vyjádření, které bezprostředně reagovalo na jejich nátěr programu na zeleno. Vím, jak jejich ekologický manifest vznikal. Sociální demokraté náš program brutálně opsali, a to včetně názvů kapitol. Ale když odhlédnu od té metody, tak věcně mi to nevadí. Jen to dokazuje, že díky podpoře lidí už máme fakticky vliv na politiku. Když jsem mluvil o přiblížení s ČSSD, tak jsem tím chtěl vyjádřit i to, že podobný posun nevidím u ODS.

* S kým je tedy pravděpodobnější povolební koalice?

Budeme se rozhodovat na základě věcných jednání s experty za zády.

* Takže do koalice půjdete s tím, kdo vám nabídne víc? Zvolíte jako bývalý lidovec tedy lidoveckou cestu?

Proč by to měla být lidovecká cesta? Budeme postupovat stejně jako v minulých volbách Zelení v Německu. Ti položili na stůl svoje priority a řekli: Buď berte, anebo neberte.

* Dnes to vypadá, že vládu se jako první pokusí sestavit ODS. Myslíte, že se s ní můžete dohodnout?

Záleží na tom, jak rychle se budou chtít dohodnout na té velké koalici. Nepochybně se to budou snažit komentovat tak, že si buď zelení, anebo lidovci kladou moc velké požadavky. Ale my si žádné požadavky klást nebudeme. Ano, půjdeme do jednání s tématy, která jsou v politice nová a jež budou od našich partnerů vyžadovat určitou flexibilitu.

* Bavme se konkrétně. Jaká flexibilita je možná, co se týče daní? me, že je třeba spotřební daně diferencovat, aby se zvýhodnily výrobky, které mají menší zátěž na životní prostředí.

* ODS tvrdí, že bez rovné daně s nikým nepůjde.

On spíš nikdo nepůjde s nimi. A ODS to dobře ví. Proto rovnou daň prosazuje. Je to dobrý tah, jak získat voliče. Části z nich je politika lógr, ale vždycky je zajímá, jaké jsou daně. A když jim ODS nabídne rovnou daň ... kolik to je? Devatenáct procent?

* Patnáct.

Tak vidíte. Řeknou: Tohle bereme!

* Nám politika lógr není, ale patnáctiprocentní daň bychom brali taky.

Já taky! Ale nevolil bych ODS, protože vím, že to s nikým neprosadí.

* Počkejte, když byste to bral, tak by to mohla prosadit s vámi.

Bral bych to, ale uvědomuju si, že je to nerealistický komplex. Jak psala redaktorka Zlámalová v Hospodářských novinách, oběd zadarmo pro všechny neexistuje. Spočítala, že by to rozpočet stálo 270 miliard za čtyři roky.

* Vaším hlavním zdrojem informací je paní Zlámalová? Existují ekonomické studie, podle nichž je ten koncept realistický.

Nevím, jsou různé modely a ať je lidé posoudí sami. Snížení daní před volbami nabízejí všechny strany. To je sexy. Zelení na rozdíl od ostatních nemluví jen o dani z příjmu, ale o celém balíku včetně nepřímých daní, sociálního a zdravotního pojištění. My navrhujeme snížení zaměstnaneckých odvodů, což ve výsledku bude znamenat víc peněz ve výplatním sáčku. A kde na to vezmeme? Použijeme na to výnosy ze spotřebních daní z energií.

* Vy se vůbec budete těžko domlouvat s ostatními stranami. Pro ČSSD bude zase nepřijatelný váš požadavek, aby lidé připláceli u lékaře nebo aby bylo zavedené školné.

Ono je v tom hrozně ideologie. Strany se vymezují, aby bylo jasné, kdo je vpravo a kdo vlevo. Pravice říká platit a levice neplatit. Ale my se to snažíme řešit úplně jinak. Například ve zdravotnictví chceme jít rakouskou cestou a zavést paušální poplatek za každý předepsaný lék. To vede k určité seberegulaci, protože lidé pak nechodí k lékaři bezdůvodně a běžné léky si kupují v lékárně. A v důsledku je ten systém i sociálnější, protože nemocní pak za drahé léky neplatí vysoké příplatky. Podobně je to ve školství. To navrhované školné deset tisíc korun ročně je v podstatě symbolické. Dnes mnoho lidí vysokou školu nestuduje, protože se z nějakého důvodu nedostali na tu, o kterou měli zájem. Nejsou dobří v matematice nebo jsou trémisté anebo prostě měli smůlu. Tohle my chceme naším systémem odstranit.

* Takže se znovu ptáme, s kterou z velkých stran se spíše po volbách dohodnete.

Třeba se žádnou. My jsme ve výhodné pozici. Vidím to, když se teď v různých debatách setkávám s ostatními předsedy. Všichni hrajou o to, jestli stranu dostanou do vlády. Kalousek, Paroubek i Topolánek. Když se jim to nepovede, tak končí. Když Bursík dostane zelené do Parlamentu, bude mimořádně úspěšný. My do vlády nemusíme. Nám stačí, když politiku budeme ovlivňovat.

* Jak si vysvětlujete, že se vám tak najednou zvedly preference? Vladimír Železný vás obvinil, že jste si výsledky zaplatili.

Pokud by to tak fungovalo, tak nerozumím tomu, proč si je nezaplatil i on.

* Tak jak si ten vzestup vysvětlujete?

Je to souhra mnoha fakorů. Vy asi tušíte, že jednoduchá odpověď neexistuje a že to není jen proto, že jsme nabídli dobrý program anebo že končí Unie svobody. Nevím, jakou přesně mají jednotliví voliči motivaci. Ale jedno je zřejmé. Že nad těch pět procent nás museli vytáhnout lidé, kteří nás byli ochotni volit i přesto, že jejich hlas ve volbách propadne. Ty my považujeme za kmenové voliče a spoléháme na ně.

* Ale jak to, že jich najednou bylo pět procent?

Protože se strana dala dohromady. Nenabízela reálnou alternativu. Původně byla neviditelná, pak zase moc radikální. Za Patočky navíc úzce navázána na sociální demokracii a chtěla společně s ní reformovat komunisty. To byli jiní zelení než dnes. Nejde jen o to, že je strana poprvé jednotná. Ona také vůbec poprvé nabízí univerzální politický program.

* Zmínil jste Jakuba Patočku. Je stále členem strany?

Odešel. Bývalý předseda Beránek zatím zůstal členem, ale není o něm slyšet.

* Část bývalého vedení prý chce založit nové zelené.

Odešlo asi dvacet lidí a založili nějaké hnutí. Ale to je naprosto okrajová věc. Mým prvním úkolem loni v září po zvolení předsedy bylo stranu sjednotit. Podařilo se to rychleji a lépe, než jsem čekal.

* Nevzniknou další spory? Máte ve svých řadách přece jen velmi kontroverzní osobnosti.

Mně tyhle řeči přijdou jako strašné klišé. Vy teď budete jmenovat lidi jako Uhl, Penc, Hutka, Dědeček, Pávek. A budete tím chtít naznačit, že Strana zelených je pytlem blech.

* To říkáte vy. Ale jak chcete vystupovat jednotně, když budete mít v Parlamentu lidi jako Stanislav Penc?

Vidíte, a v tom se mýlíte. Já znám Standu Pence dvacet let. On byl v minulém režimu v Hnutí za občanskou svobodu a pak jsme spolu v Praze 4 zakládali Občanské fórum. Když uspěl v primárkách a přišel za mnou, bylo mé první překvapení, jakým je absolutně týmovým hráčem. Jeho role ve vedení strany je přesně opačná, než byste si mysleli. Možná je mánička, ale na to si všichni budou muset zvyknout. Včetně Paroubka, kterému se máničky nelíbí.

* Říkáte, že současní politici jsou vyhořelí.

Ano.

* Ale vy už také hoříte celkem dlouho. V devadesátých letech jste byl poslancem i ministrem, vystřídal jste několik politických stran.

Naší prioritní motivací není vystřídat staré politiky. Že bychom říkali: Vy jste tady už dlouho, my jsme noví, tak se seberte a běžte pryč. Takhle banální to není. My jdeme s politickým obsahem. A samozřejmě i stylem.

* Čím se liší od současného stylu?

Nevymezujeme se negativně, neútočíme na konkurenty, snažíme se být maximálně věcní.

* Zpátky k vám. Jsou zelení vaší poslední politickou stranou?

Kdo chce, může o mně napsat, že jsem politický turista. Počátkem devadesátých let jsem byl postupně ve čtyřech stranách, ve skutečnosti to však byla stále jedna s různými názvy. Pak mě Josef Lux pozval k lidovcům, protože chtěl stranu otevřít a prosazovat princip sociálně tržního a ekologického hospodářství. Pak Lux zemřel a já z politiky odešel. Vrátil jsem se, když byla šance proměnit zelené.

* Jako zastupitel na pražském magistrátu jste měl jen padesátiprocentní účast. Bude vás to v Parlamentu bavit víc?

Myslím, že jsem byl v opozici na magistrátu celkem vidět a že jsem tam toho udělal dost. Problém je v tom, že zastupitelé mají velmi omezenou kompetenci. Jen schvalují rozpočet a rozhodují o prodeji či nabytí majetku. To znamená, že se tam na programu řeší i prodej dvoumetrové přístavby manželům v Dolních Počernicích. Já si vybíral to, co jsem považoval za důležité.

* Takže pokud se dostanete do sněmovny, budete mít lepší účast?

Určitě. Koneckonců to mám od dveří asi jen dvacet kroků.

Foto popis| Odsud je do Parlamentu opravdu jen pár kroků

Klíč| Kalousek Miroslav; KDU

Ani jeden Rom nebude po volbách v Poslanecké sněmovně
Romano voďi 
24.4.2006 | rubrika: Události | strana: 3 | autor: Zdeněk Ryšavý a redakce RV

Praha, 29. 3. 2006

Ani jediný Rom nezasedne po červnových volbách do Poslanecké sněmovny. Podle zjištění LN není na volitelných místech stran, které mají šanci do sněmovny proniknout, ani jeden Rom. Politici přitom slibují ve svých programech pro Romy nejrůznější výhody. Zástupci jednotlivých politických stran se k problému podle LN staví vyhýbavě. "Nedokážu přesně říci, proč na volitelných místech žádného Roma nemáme. Je to záležitost krajských organizací," říká mluvčí ODS Jiří Sezemský. "Snažili jsme se, aby na předním místě kandidátky v Plzeňském kraji byl Rom, ale krajská organizace rozhodla jinak," prohlašuje předseda Strany zelených Martin Bursík. Výkonného místopředsedu ČSSD Martina Starce žádost o informace o zastoupení Romů na kandidátce evidentně vyvedla z míry. "Na kandidátkách máme pouze občany České republiky," řekl podle LN rozrušeně a položil telefon. Romové si na přístup stran stěžují. "Je to neuvěřitelné. Byl by to přitom optimální způsob, jak nám dát najevo, že jsme plnohodnotnou součástí společnosti. Měli bychom se s kým identifikovat," řekla pro LN Gabriela Hrabaňová ze sdružení Anthinganoi. Romští aktivisté jsou přesvědčeni, že skutečným důvodem, proč strany nechtějí Romy na kandidátky pustit, je latentní xenofobie.

Foto popis|

O autorovi| Připravili: Zdeněk Ryšavý a redakce RV

Naše možnosti v české politice
Romano voďi 
24.4.2006 | rubrika: Komentář/komentaris | strana: 13 | autor: Jarmila Balážová

Volby do Poslanecké sněmovny se blíží a je to znát stále citelněji - doslova na každém kroku, ve vztahu ke každému tématu a ke komukoliv. Dokonce i ke skupinám obyvatel, které nedávno politikům připadaly z hlediska volebních preferencí naprosto nezajímavé. Někteří kandidáti na moc se naopak jistých občanů doslova báli, tedy báli se být s nimi spojováni, neboť další strach, ze strany ostatních voličů, jim našeptával, že mohou přijít o přízeň právě těch.
Časy se ovšem mění, přesně jak se zpívá v jednom překrásném songu. Obávaní a nezajímaví se začínají stávati žádoucími a potenciálně perspektivními. Jistě chápete, že celou tu dobu píši o Romech.
O těch stejných, již jen málo uchazečům o poslanecký či senátorský mandát v dřívějších letech stáli za oslovení či vážnější interes. Je téměř zábavné pozorovat hemžení a snažení politiků letos, včetně změny názorů, taktik, odklonů od volebních programů atd.
Samozřejmě nemůže člověk paušálně odsoudit všechny, to by bylo nespravedlivé. I politici mají právo na rozlišování. Koneckonců vzpomínám si na takové, kteří při svých - jedno či úspěšných nebo neúspěšných - kandidaturách do nejvyšších zákonodárných sborů měli odvahu a oslovovali i své romské spoluobčany a voliče. Tento rok ale rekordy padají jeden za druhým. Politické strany se snaží dokonce (i když nutno druhým dechem ihned doplnit, že bohužel stále jde o menší část takto smýšlejících politiků) dávat Romům prostor na svých kandidátních listinách. Opětovně zdůrazňuji, že co do velkorysosti máme velmi daleko například k chování Španělů nebo našich maďarských sousedů (při posledních volbách do Evropského parlamentu daly dvě nejsilnější maďarské strany na přední místa - jedna na druhé, druhá na páté - dvě mladé Romky; obě v Bruselu nyní zvedají ruce pro svůj stát), ale ledy se začínají hýbat. Já sama jsem tentokrát dostala tři nabídky. Za pozornost však stojí zauvažovat nad tím, které strany takové nabídky zatím činí? Prozatím pouze ty menší, s liberálnějších smýšlením. U většiny z nich si člověk nemůže být jistý, že se do Poslanecké sněmovny vůbec dostanou, ale rozhodně je pozitivní, že se romští kandidáti a voliči začínají stávat součástí volebního kolotoče.
Za speciální zmínku rozhodně ovšem stojí Strana zelených. Z mnoha důvodů. Nejdůležitější spatřuji v tom, že se právě z řad jejích členů dostává Romům nabídek kandidovat ve volbách nejrůznějšího stupně opakovaně a systematicky již několik let. Druhý závažný moment tkví v tom, že jde o stranu s evropskými kontakty, a právě poslanci zelených z celé Evropy jsou k potřebám menšin poměrně dost citliví.
Jmenovat můžeme například německé Zelené, jejichž někteří poslanci (zvláště však Milan Horáček) stojí za významnými aktivitami směřujícími k odstranění vepřína v Letech u Písku. Navíc často právě u nich nalézají v EP dvě zmíněné romské poslankyně Lívia Jároka a Viktoria Moháczi podporu pro své návrhy. Třetí argument, který chci zmínit, je možná nejzajímavější. Strana zelených má tentokrát poprvé reálnou šanci se do horní komory Parlamentu ČR probojovat. Nasvědčují tomu všechny poslední průzkumy agentury Stem i dalších. A v tom případě budou hlasy jejich poslanců v budoucnu velmi vlivné a cenné, uvědomíte-li si křehkost koalice a cennost každého hlasu. Jedna z nabídek, které jsem dostala, přišla právě od lidí z této partaje. Odmítla jsem ji, stejně jako ostatní, kvůli profesi. Novinář, který jednou kandiduje za nějakou stranu, ztrácí šanci pokračovat ve své profesi. Vím ale o Romech, kteří za zelené kandidují. V tuto chvíli není zřejmé, zda se poslanci stanou či ne, ale rozhodně se mohou v nejhorším případě pokusit o vkročení na tenkou půdu české politiky příště.
A i v tomto případě platí zákon akce a reakce. Chceme-li být vtaženi do procesu rozhodování, musíme sami rozhodovat a být zodpovědní. Minimálně v tom, že půjdeme k volbám. Až budou šéfové stran, i těch největších a nejvlivnějších, vědět, že ve volební dny nezůstáváme doma, staneme se pro ně ještě zajímavějšími. A můžeme se dopracovat i toho skutečného podílu rozhodování na věcech veřejných, a tudíž i našich.

Jaderné elektrárny odradí teroristy
Sondy 
27.4.2006 | rubrika: Sondy ze zahraničí | strana: 14 | autor: (jha)

NIZOZEMSKO

"Nemůžeme se obejít bez nových jaderných elektráren, kterých podle našich zjištění budeme v příštích deseti letech potřebovat minimálně čtyři až pět." Těmito slovy oznámil v televizním interview státní tajemník nizozemského ministerstva hospodářství Pietervan Geel energetický scénář vládnoucího křesťansko-liberálního kabinetu premiéra Jana Petera Balkenenda. Geel připustil, že bude možno budovat jak uhelné, tak atomové elektrárny, "nejlepší však bude kombinace obou možností".
Podle jeho slov se nové jaderné elektrárny musí koncipovat tak, aby se znemožnily případné teroristické útoky na ně. Vláda chce o těchto projektech rozhodnout do letošního léta, přičemž již nyní uvažuje o třech možných místech pro nové atomové elektrárny, a to v oblasti Rotterdamu, Delfzijlu a provincii Zeeland. "V Zeelandu není mezi obyvatelstvem žádný velký odpor proti jaderné energii," dodal státní tajemník. I proto se tato oblast nabízí k výstavbě další elektrárny na bázi atomu. Zdůraznil, že již existující elektrárna v Borssele, jež má být v provozu do roku 2033, "dodává tolik proudu jako všechny větrné mlýny, které budeme mít v roce 2010". V narážce na vysoké ceny ropy a aktuální napětí mezi Evropou a fundamentalisty na Blízkém východě řekl, že již z těchto důvodů je sázka na jadernou energetiku oprávněná. Tyto plány nizozemské vlády však narážejí na prudkou kritiku se strany zelených a dalších ekologických organizací. Jak uvedl rakouský deník Die Presse, poslanec zelených Wijnand Duijvendak prohlásil, že "by bylo lepší šetřit s energií". Greenpeace a Milieudefensie (což je další organizace na ochranu životního prostředí) označily vládní plány za nezodpovědné. Podle těchto ekologických spolků je prý jaderná energetika zastaralá.
Vzhledem k tomu že záměry vlády podporuje i opoziční pravicová LPF (Liste Pim Fortuyn), může se Balkenende spoléhat na jasnou většinu v parlamentě. Podporu mu ostatně vyslovily i četní prominenti, například i bývalý ministerský předseda Ruud Lubbers.

Zeptejte se svého politika
Chebský deník 
27.4.2006 | rubrika: Karlovarský a Plzeňský kraj | strana: 11 | autor: NATAŠA ŠEDIVCOVÁ

VOLBY 2006

Plzeň - Náš deník a TV ZAK připravily předvolební seriál zpovědí kandidátů do Poslanecké sněmovny ČR. Včera se v televizi zpovídal Karel Šidlo (KSČM). Dnes přinášíme jeho odpovědi.

* Čím chce oslovit vaše strana mladé lidi, aby šli k volbám a popřípadě volili právě vás?

KSČM ve svém volebním programu dává lidem možnosti, jakým způsobem získat při založení rodiny i kvalitní bydlení. To je finančně náročné. Proto jsme se rozhodli nabídnout mladým lidem určitou podporu, která jim dá možnost toto bydlení získat. Hovoříme o tom, že by to mělo být až půl milionu korun na zajištění bytových záležitostí. Mladé rodiny by měly být základem státu. Proto považujeme za velice účinné, aby se díky našemu návrhu rozšířila i pobídka pro zvýšení populace v tomto státě. Proto jsme rozhodnuti za každé narozené dítě snižovat tuto částku o sto tisíc korun.

* Vzrostl počet přepadení bank. Banky volají po větší pomoci od policie, policisté zase doporučují větší ochranu bankám. Jaké je vaše řešení?

Nejen ostraha a zvýšení činnosti policie, ale v našem státě se musí změnit přístup k informacím pro občany, zejména k tomu, aby vnímali realitu životu trochu jinak, než jak je jim předkládána. Občané budou muset spolupracovat při ochraně své bezpečnosti a stát by měl sehrát roli osvěty, kdy občan nebude hnán za svým ziskem a bude zajištěn i z pozice státu. Díky sociálním a životním jistotám pak nebude prudce růst kriminalita.

* Jak by měla vypadat pomoc lidem, které už poněkolikáté zasáhla velká voda?

Lze asi těžko předpokládat, že těmto občanům se dá pomoci soukromými sbírkami, protože ty nepřinesou potřebný finanční efekt, který může zajistit stát. Proto je třeba vytvořit určité fondy, ale vzít i rezervy z jednotlivých resortů. V současné době se svým způsobem podílí na možnosti záplav i nedostatky ve stavebním zákoně. Jestliže před dvěma lety byli občané vyplaveni a po dvou letech tam voda přichází znova, tak je otázka, zda stavební zákon postupuje správně. Kromě toho je to otázka dalších investic do regulace řek.

* Měla by města prodávat své byty?

Naším cílem je pro naše občany zajistit práci. Prodej bytů je otázka druhořadá, protože stát by si měl zachovat dost velké množství bytů, aby se občané mohli stěhovat z míst, kde práce není, do míst, kde práce je.

Jak pokládat otázky Otázky politikům můžete položit i vy. Posílejte je na adresu našeho deníku nebo e-mail: redakce@zapad.vlp.cz. Příští týden se budou zpovídat Petr Hlávka ze Strany zelených a Jiří Vačkář z KDU-ČSL.

Foto popis| Karel Šidlo (vpravo) s redaktorem Marcelem Mourkem.
Foto autor| Foto TV ZAK
Region| Západní Čechy
Publikováno| Chebský deník; Karlovarský a Plzeňský kraj; 11
Publikováno| Karlovarské noviny; Karlovarský a Plzeňský kraj; 11
Publikováno| Sokolovský deník; Karlovarský a Plzeňský kraj; 11
ID| 772cf093-63b0-450b-b535-6e56eaa66382

Klíč| Vačkář Jiří; KDU

Otázky Václava Moravce Speciál se budou dnes vysílat z Ostravy
Moravskoslezský deník 
27.4.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: (mch)

Volby by v kraji podle průzkumu vyhrála ČSSD

Ostrava/Praha * Lidé, kteří chtějí v přímém televizním přenosu diskutovat s volebními lídry politických stran v Moravskoslezském kraji, se mohou zúčastnit předvolební diskuse Otázky Václava Moravce Speciál, kterou vysílá Česká televize. Diskuse se koná dnes v Domě kultury města Ostravy. Pozváni jsou Lubomír Zaorálek (ČSSD), Martin Říman (ODS), Jiří Carbol (KDU-ČSL), Miroslav Opálka (KSČM) a Věra Jakubková (Strana zelených). Přímý přenos z Ostravy začíná ve 21 hodin, objekt bude pro publikum otevřen již od 19 hodin. Pořadatelé nebudou dělat žádný výběr diváků, do sálu, který má kapacitu tři sta lidí, budou zájemci pouštěni až do jeho zaplnění.
Kdyby se dnes konaly parlamentní volby, přišly by podle regionálního bleskového průzkumu agentury STEM k volebním urnám tři pětiny obyvatel Moravskoslezského kraje. Volby by tu vyhrála ČSSD těsně následovaná ODS. Průzkum pro Českou televizi a přímý přenos diskuse Otázky Václava Moravce Speciál provedla agentura STEM v pondělí a v úterý mezi 638 respondenty.
Vyplynulo z něj také, že preferenční hlasy využije při volbách do Poslanecké sněmovny třetina potenciálních voličů stran. O tom, že preferenční hlasy mohou ovlivnit celkové pořadí zvolených kandidátů, jsou přesvědčeny dvě pětiny potenciálních voličů.
Voliči si přejí, aby politici řešili hlavní problém kraje - tím je podle průzkumu nezaměstnanost. Neměli by zapomenout také na ochranu před kriminalitou a na mizerný stav silnic a dálnic. Své vlastní krajské volební lídry znají podle průzkumu dvě pětiny potenciálních voličů stran. Z hlediska schopností získat podporu voličů vítězí u veřejnosti Lubomír Zaorálek (ČSSD), mezi příznivci vlastní strany Jiří Carbol (KDU-ČSL).

Graf

V Moravskoslezském kraji vede ČSSD, těsně následovaná ODS

"Pokud byste šel(a) volit, kterou stranu nebo hnutí byste v červnu do Poslanecké sněmovny nejspíš zvolil(a)?"

ODS 21,5
ČSSD 23,6
KSČM 19,4
KDU-ČSL 6,5
SZ 8
Nezávislí 1,2
SNK ED 1,3
Ostatní nezávislá uskupení 0,5
Nezávislí demokraté (V. Železný) 0,4
ODA 0,2
Balbínová poetická strana 0,2
Jinou 0,3
Nerozhodnutí 2,3
Žádnou 14,6

K volbám se chystají tři pětiny obyvatel Moravskoslezského kraje

"Zúčastníte se v červnu letošního roku voleb do Poslanecké sněmovny českého parlamentu?"

Není si jist 20%
Ne 18%
Ano 62%

Region| Severní Morava
Publikováno| Moravskoslezský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Opavský a hlučínský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Frýdecko-místecký a třinecký deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Havířovský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Karvinský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Novojičínský deník; Titulní strana; 01
Publikováno| Bruntálský a krnovský deník; Titulní strana; 01
ID| 483b444b-7c50-4585-9bcd-2b14fc337290

Klíč| krajské volby; Carbol Jiří; KDU

Komunistická vláda lidi vůbec neinformovala
Moravskoslezský deník 
27.4.2006 | rubrika: Téma | strana: 9

rozhovor

Pamětníci dodnes nadávají na to, že v tehdejším Československu nebyla takřka žádná informovanost o tom, jestli a jaký je tady radioaktivní spad. Pár dní po Černobylu se v ulicích vesele slavil První máj a do ulic byly jako vždy vyhnané děti s mávátky. Zeptali jsme se Dany Kuchtové, místopředsedkyně Strany zelených a lídra jihočeské kandidátky pro volby do sněmovny, jak si tuto dobu pamatuje.

* Vzpomínáte si na období černobylské tragédie před 20 lety?

Velmi dobře si pamatuji z televize hygieničku doktorku Zuzkovou, jak nám říkala, že se nemáme ničeho obávat. Nejprve nám tvrdili, že k žádnému úniku radioaktivních látek nedošlo. Později, že se úroveň radiace už snížila. Bylo zřejmé, že mlží a podvádějí. Komunistická vláda selhala, což přiznává i Státní úřad pro jadernou bezpečnost. Češi se neměli možnost chránit před zářením, způsobeným radioaktivním mrakem, který se po Evropě pohyboval. Chyběla opatření typu výzev, aby se lidé několik dní zbytečně nepohybovali venku. Aby si děti nehrály na pískovištích, lidé aby omývali zeleninu nebo nepili mléko, vyprodukované v době, kdy se zkrmovala zamořená píce. V Rakousku či v Polsku se tak stalo, ale u nás ne, což považuji za selhání tehdejší vlády a politického vedení země.

* Mělo Československo nějaké nepřímé oběti havárie?

Domnívám se, že vliv tady byl. Individuální dávka radioaktivity byla sice nízká, ale šlo o poměrně velkou dávku kolektivní. Malé dávky působily na mnoho lidí, což se projevilo zcela jednoznačně. Existují studie, třeba Miroslava Peterky z Akademie věd, nebo pracovníků mnichovského institutu, kteří prováděli výzkumy v Čechách, na místech, kde došlo k radioaktivnímu spadu. Na území ČR došlo k nárůstu rakoviny štítné žlázy. Peterkova studie prokázala, že v zamořených oblastech došlo k potratům a že se nenarodily děti, které se narodit mohly. Okamžitý vliv Černobylu tedy určitě byl. Otázkou zůstávají nízké dávky záření a to, jak se sčítají a jak působí na jednotlivce. Někdo je méně citlivý, a vydrží všechno. Někomu naopak stačí málo, takže snížená imunita a malá dávka radiačního záření způsobí, že člověk onemocní. Nikdy se totiž nedá říct, a to tvrdí i lékaři, že nějaká dávka radiačního záření je neškodná. Každá přináší určité riziko.

* Máme se obávat podobného nebezpečí i z Temelína?

Podobná havárie jako v Černobylu u nás v Temelíně nehrozí. Jedná se o jiný typ reaktoru a o jinou technologii. Ale i v Temelíně jsou skryta rizika a hrozby pro životní prostředí a zdraví obyvatel. Buď může jít o drobné úniky radioaktivních látek do okolí, nebo může dojít i k havárii, jejíž důsledky přesáhnou hranice jižních Čech. Některé technické záležitosti a závažné problémy svědčí o tom, že na Temelíně se nedodržuje kultura bezpečnosti. Domnívám se, že Státní úřad pro jadernou bezpečnost by měl pracovat více nezávisle, kriticky a důkladně zkoumat zprávy ČEZ. Měl by se jimi zabývat a o problémech diskutovat jak s politiky, tak s veřejností.

Foto popis| Dana Kuchtová
Foto autor| foto autor a archiv
O autorovi| Stránku připravil Radek Gális
Region| Severní Morava
Publikováno| Moravskoslezský deník; Téma; 09
Publikováno| Opavský a hlučínský deník; Téma; 09
Publikováno| Frýdecko-místecký a třinecký deník; Téma; 09
Publikováno| Havířovský deník; Téma; 09
Publikováno| Karvinský deník; Téma; 09
Publikováno| Novojičínský deník; Téma; 09
Publikováno| Bruntálský a krnovský deník; Téma; 09
ID| c2618dcc-4660-4ad1-8fbd-49ccc1da5bce

NESLANO, NEMASTNO
Prostějovský večerník 
24.4.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 3 | autor: Miloslav Havelka

Pohledem shora

Z výšky 430 metrů nad mořem se dívá Miloslav Havelka

Předvolební kolečko Václava Moravce dorazilo i k nám. Ve čtvrtek večer si vytáhl volební lídry Olomouckého kraje. Abych pravdu řekl, trochu jsem se nudil. Značně teatrální Ivan Langr, který měl snad pocit, že jsou tam všichni ostatní právě kvůli němu, viditelně nervózní Miloslav Vlček, jemuž při hledání protiargumentů bralo spoustu sil hlídání spisovnosti ve svém vyjadřování.
Dvojice k pobavení, trochu hořkému. Další lídři - Alexandr Černý (KSČM), Tomáš Kvapil (KDU-ČSL) a Pavel Andrš (SZ) byli postaveni do pozice sekundantů. Při vší úctě k Václavu Moravcovi šlo opravdu jen o předvolební divadýlko, jež sice režíroval velmi profesionálně, nějak jsem však postrádal trochu místního konkrétna, které by sice nebylo atraktivní pro celoplošný kanál, o to víc ale mohlo zajímat našince. Strohý výčet volebního programu je schopen předložit kdejaký Paroubek či Topolánek. O to víc by mohlo někoho zajímat, jak je to se skutečným paktováním ČSSD a KSČM. To se sice snaží Miloslav Vlček vyvracet, ovšem v Brodku u Prostějova mají úplně jiné zkušenosti. Anebo kolik zbude z rovné daně lidem v nejchudobnějším kraji Jesenicka a kolik v bohatších regionech? I když by vždy mělo jít o 15 procent. Nevím, jestli někdo z potenciálních voličů může být po čtvrtku moudřejší. Ale dost možná za to ani Václav Moravec nemůže. Politické pravidlo mlžit, mlžit, mlžit má totiž stejnou podstatu jako Plzákovo okřídlené zatloukat, zatloukat, zatloukat. Nebo snad Leninovo učit se, učit se, učit se?

Foto popis|

Klíč| krajské volby; Kvapil Tomáš; KDU

Předvolební centrum Strany zelených vykradli zloději
Rovnost - Brněnský deník 
27.4.2006 | rubrika: Brno | strana: 3 | autor: (fs)

černá kronika

Brno * Zelenou čajovnu na Flédě, která má být předvolebním centrem Strany zelených, někdo vykradl.
"Zmizely zesilovače, bedny a další věci, které jsme měli připravené na slavnostní otevření tento pátek," řekl volební manažer strany pro jižní Moravu Petr Vídeňský. Nekalý předvolební boj vyloučil. "Materiály k volbám tam totiž zůstaly," dodal Vídeňský.

Region| Jižní Morava

Jiří Dědeček je novým předsedou PEN klubu
Ústecký deník 
27.4.2006 | rubrika: Zábava | strana: 8 | autor: (čtk)

Praha - Novým předsedou Českého centra Mezinárodního PEN klubu se v úterý stal básník a muzikant Jiří Dědeček (1953). Nahrazuje ve funkci spisovatele Jiřího Stránského, který byl předsedou PEN klubu 14 let. Valná hromada zvolila také čestného předsedu klubu, jímž se stal bývalý český prezident Václav Havel.
Dědeček kandiduje také v červnových parlamentních volbách a pokud se Strana zelených do sněmovny dostane, bude i poslancem. "Kandiduji za zelené jako nestraník a ještě nejsem zdaleka zvolen," doplnil informaci Dědeček.
Nový předseda je absolventem knihovnictví na pražské filozofické fakultě (1976), o 12 let později dokončil studia scenáristiky na FAMU. Je ženatý se spisovatelkou Terezou Brdečkovou, mají dcery Viktorii a Antonii. Nejznámější je jako písničkář - zatím poslední desku s názvem Řekněte to mýmu psovi představil tento měsíc. Vydal několik básnických sbírek a překládá také z francouzštiny, angličtiny, němčiny či ruštiny.

Foto popis| Předsedové. Jiří Dědeček (vpravo) s Jiřím Stránským.
Foto autor| Foto čtk
Region| Severní Čechy
Publikováno| Ústecký deník; Zábava; 08
Publikováno| Děčínský deník; Zábava; 08
Publikováno| Deník Chomutovska; Zábava; 08
Publikováno| Deník Litoměřicka; Zábava; 08
Publikováno| Deník Lučan; Zábava; 08
Publikováno| Deník Mostecka; Zábava; 08
Publikováno| Deník Směr; Zábava; 08
Publikováno| Liberecký den; Zábava; 08
Publikováno| Deník Pojizeří; Zábava; 08
Publikováno| Deník Jablonecka; Zábava; 08
Publikováno| Českolipský deník; Zábava; 08
ID| d1b33d94-d26b-4808-aa61-d68512955ba1

Klíč| PSP; Havel Václav

Štrossové zůstaly jen oči pro pláč
Vysočina - noviny Havlíčkobrodska 
27.4.2006 | rubrika: Havlíčkobrodsko | strana: 4 | autor: ŠTĚPÁNKA SAADOUNI, HANA TONAROVÁ

Kdo bude pokračovat v rozjednaných sociálních projektech? * Maturanti budou bez slavností

Zákulisní boj na radnici v Havlíčkově Brodě smetl i - zřejmě - nic netušící místostarostku Ivanu Štrossovou (SNK Ženy za Brod). Přitom po ní zůstaly rozjednané projekty, i mezinárodní.

Havlíčkův Brod * Ohrožení dobré pověsti několika důležitých sociálních projektů a mezinárodní ostuda na obzoru. To jsou dalekosáhlé dozvuky zemětřesení na havlíčkobrodské radnici.
"Když už se na radnici domluvili, kdo tam bude sedět a kdo ne, proč neberou ohled na sociální projekty, které stály tolik energie? Starosta Kruntorád odešel. Již delší dobu se hovořilo o tom, že je z různých důvodů vyšetřován. Ale proč s ním spojují i místostarostku Ivanu Štrossovou?" Tak rozhořčeně reagovala na události posledních dnů Marie Bohuslavová z Krajského střediska Českého svazu žen.

Smlouva je podepsána

Odvolaná místostarostka Štrossová se již nemůže na základě rozhodnutí zastupitelstva účastnit v důležitých sociálních projektech, například projektu EQUAL, který měl zvýšit šance nezaměstnaných žen na trhu práce. Bohuslavová se dokonce obává mezinárodní ostudy. "Na projektu EQUAL participovaly tak důležité instituce jako Český helsinský výbor a Národní centrum pro rodinu. Co si pomyslí o tom, co se tu stalo? Podepsali jsme s městem smlouvu, město je partner EQUALU," zdůrazňuje Bohuslavová.

Nemůže vůbec nic

Kurzy pro ženy, které se konají v rámci projektu, poběží dál. Místostarostka Štrossová už ale nemůže hnout ani prstem. "V tuto chvíli jsem úplně bezzubá. Nedokážu dotáhnout do konce projekty, které byly dobře nastartovány," řekla s tím, že nestihne například dokončit analýzu sociálních služeb či základního školství. Nebude mít možnost ovlivnit projekt oslav 750. let od první písemné zmínky o městě, postarat se o dotaci na denní stacionář Domovinka, ani hledat Zvonečku větší prostory. Zastupitelstvo ji mohlo nechat dál vykonávat práci v jejím resortu, ale neudělalo to. Bez důvodu. Z pozice řadového člena zastupitelstva nemůže dělat vůbec nic. Teď není ani nikdo, kdo předá maturantům na radnici maturitní vysvědčení nebo přivítá nové občánky.

Foto popis| Ivana Štrossová neskrývala, že nucený odchod z čela radnice těžce nese. To dočasný šéf Tomáš Hermann (dříve US-DEU, nyní Strana zelených) může být s vývojem spokojený.
Foto autor| FOTO HANA TONAROVÁ
Region| Vysočina