Volební lídři kraj znají, tápou jen, pokud jde o sport
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Střední Čechy | strana: 1 | autor: (jum)

Střední Čechy - Maturitu ze znalostí o Středočeském kraji by lídři sociálních demokratů, lidovců, zelených a komunistů zvládli. Na samé jedničky by to ale nebylo. Na většinu otázek, které pro ně redakce MF DNES připravila, sice dokázali odpovědět správně či s drobnou odchylkou, na některých ale vyhořeli.
Kde se v kraji hraje nejvyšší hokejová a fotbalová soutěž, dokázal zodpovědět jen ministr průmyslu a obchodu Milan Urban z ČSSD. Naopak lidovecká poslankyně Vlasta Parkanová i kandidátka Strany zelených Olga Zubová hned přiznaly, že sport nesledují.
Parkanová přitom před 14 dny právě na prvoligovém stadionu v Příbrami rozdávala dětem stovku fotbalových míčů. "Je fakt, že jsem viděla, jak tam právě trénují," vzpomněla si poslankyně.
Neznalost sportovního prostředí v kraji přiznal i lídr KSČM Stanislav Grospič.
"To jste kápla na toho pravého antisportovce. První ligu hrají u nás v Mladé Boleslavi, ostatní, přiznávám, nesleduji. Sport vnímám velice okrajově," řekl.
Také zeměpis je lídrům středočeských kandidátek většinou cizí. Nejvyšší vrchol Středočeského kraje nezná ani jeden z nich, polovina alespoň tuší, že se nachází v Brdech. "Nedávno jsem se kvůli tomu hádal s dětmi. Říkal jsem jim, že je tam vrchol Tok a vrchol Praha a myslel jsem, že vrchol Praha je vyšší. Slyšel jsem, že záleží na tom, podle kterého moře se měří," uvedl poslanec Grospič.
To galeristka Olga Zubová rovnou přiznala, že odpověď nezná. Ministr Urban naopak zvolil taktiku žáka, který se snaží hrát u učitele na city. "Středočeský kraj je takmalebný, že těch míst bude více," řekl.
Na největším zaměstnavateli v kraji i na památkách zařazených na seznam UNESCO se ale středočeští lídři jednoznačně shodli. Také povědomí o tom, jak pro jejich strany dopadly krajské volby a kolik mají v zastupitelstvu mandátů, kandidáti ČSSD, KDU-ČSL, KSČM a Strany zelených mají.
Jak by se znalostmi kraje dopadl středočeský lídr ODS Vlastimil Tlustý, se mohou čtenáři jen dohadovat. Poslanec totiž na otázky odmítl odpovědět.

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - střední čechy (střed)

Klíč| krajské volby; Parkanová Vlasta; KDU

Zelení přichází s peticí proti kamionům
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Kraj Karlovarský | strana: 1 | autor: (zed)

UDÁLOSTI

KARLOVY VARY

Lidé dnes mohou v KarlovýchVarech, a později také v Sokolově a Chebu, podepisovat petici, kterou organizuje Strana zelených. "Petiční archy budou k dispozici před městskou tržnicí od půl čtvrté do šesti hodin odpoledne," řekl člen zelených Pavel Žlebek. Zítra odpoledne se akce uskuteční v Sokolově a v sobotu v Chebu. Zelení kritizují, že parlament v dubnu rozšířil víkendové jízdy kamionů.

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - karlovarský kraj

Jak znají volební lídři svůj kraj? Nijak zvlášť
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Kraj Karlovarský | strana: 1 | autor: BOHUMIL ZEMAN

VOLBY 2006

Karlovarský kraj - Nejvýše položeným místem v kraji je Dyleň. Na seznamu památek UNESCO je klášter v Teplé a relikviář svatého Maura. V Sokolovské uhelné pracuje 1 800 lidí. Zdají se vám tyto údaje naprosto chybné? Máte pravdu. Tak ale v kvízu MF DNES - jak znají svůj kraj - bez přípravy odpovídali někteří volební lídři. Kandidují v Karlovarském kraji, ale ukázalo se, že nijak excelentně ho přitom neznají.
Největší mezery ve znalosti kraje má zřejmě jednička křesťanských demokratů Jana Křížová. "Nejvyšší místo v kraji? Nebude to Dyleň?" ptala se a nevzpomněla si na notoricky známý Klínovec. Neodvážila se tipovat míru nezaměstnanosti na Sokolovsku, spletla se v údaji o průměrném platu. Na otázce ohledně průměrné mzdy "vyhořelo" všech pět lídrů. "Asi 14 530 korun," pravil s jistotou kandidát KSČM Pavel Hojda. "Jestli to vím? Tipnul jsem si," dodal potom. Podle statistického úřadu jsou ale platy v kraji o propastné čtyři tisíce korun vyšší. "Na seznamu Unesco by měl být klášter Teplá," říkal také Hojda. V kraji ale žádná takhle ohodnocená památka není.
Výrazně se zmýlil i Miloš Patera (ODS). "Ubral" straně deset procent ze zisku při minulých krajských volbách. "To jsou příliš faktografické otázky," poznamenal několikrát během kvízu. V čem se lídři nemýlili, to byl například údaj o počtu obyvatel v kraji.
Pokračování na straně C3

Jak lídři znají kraj? Nijak zvlášť
CO VĚDÍ POLITICI O KRAJI?
Redakce MF DNES testovala, jaké znalosti mají o regionu krajští volební lídři stran, které mají podle průzkumů naději dostat se do poslanecké sněmovny. Ukázalo se, že Karlovarský kraj nijak excelentně neznají
Pokračování ze strany C1
Pavel Žlebek (Strana zelených) použil mnemotechnickou pomůcku, když vzpomínal, jak vysoko leží Klínovec. "Pomůckou je rok mého narození," smál se lídr narozený v roce 1944. O tři procenta ale "přestřelil" v míře nezaměstnanosti na Sokolovsku. Jaroslav Fiala (ČSSD) zase zařadil mezi památky Unesco bečovský hrad a klášter v Teplé. Když zjistil, že se spletl, prohodil: "Ale kdyby to bylo v mých silách, určitě bych na seznam Unesco tyto památky zařadil. A k nim bych přidal ještě Valeč."

***

Otázky a odpovědi v testu -Jak lídři znají svůj kraj:

1. Ve kterém okrese je nejvyšší míra nezaměstnanosti, kolik procent?
Sokolovsko, 11,71 procent (duben 2006).

2. Jaký byl vloni průměrný plat v kraji?
18 583 korun.

3. Počet obyvatel kraje?
304 588 (k 31. 12. 2004).

4. Kolik stojí základní jízdné v MHD v Karlových Varech?
10 korun.

5. Jaký je největší zaměstnavatel v kraji a kolik má přibližně lidí?
Sokolovská uhelná, 4700 lidí.

6. Jaké je nejvýše položené místo v kraji, kolik metrů nad mořem?
Klínovec, 1244 metrů.

7. Které památky v kraji jsou na seznamu kulturního dědictví UNESCO?
Žádná.

8. Které fotbalové a hokejové kluby hrají nejvyšší soutěž v zemi?
HC Energie Karlovy Vary.

9. Kolik procent a mandátů získala vaše strana v posledních krajských volbách?
ODS - 40,25 procenta, 21 mandátů. KSČM - 22,67 procenta, 12 mandátů. ČSSD - 14,97 procenta, 7 mandátů. Koalice pro Karlovarský kraj (zelení a KDU-ČSL) - 5,12 procenta, 2 mandáty.

10. Kde chybí stanice rychlé záchranné služby, aby byl kraj pokrytý v dojezdovém čase do patnácti minut?
Horní Slavkov, Abertamy, Boží Dar, Potůčky, Valeč, Žlutice, Luby.

PAVEL ŽLEBEK
(Strana zelených)

1. Nejvyšší míra nezaměstnanosti je na Sokolovsku. Aktuální stav neznám, řekl bych kolem 14 procent.
2. Průměrný plat v kraji byl mezi 14 a 15 tisíci korunami. Ne ne ne. Teď jste mě chytil. Opravuji se a tipuji kolem 17 tisíc korun.
3. Obyvatelstvo kraje - 308 tisíc. To snad vím.
4. Deset korun stojí jízdenka běžně koupená a patnáct korun stojí u řidiče.
5. Největší firmou je Sokolovská uhelná a má 3 až 4 tisíce zaměstnanců.
6. Nejvyšší místo v kraji je na Klínovci, 1244 metrů.
7. Památky na seznamu Unesco? V kraji žádné takové nejsou, myslím si.
8. HC Energie Kalovy Vary, košíkářky Karlovy Vary, nohejbalovou ligu hraje Liapor. Nejvyšší fotbalovou ligu žádné zdejší mužstvo nehraje.
9. Do krajských voleb jsme bohužel šli v koalici s KDU-ČSL. Získali jsme něco málo přes pět procent a KDU-ČSL má dvě křesla v krajském zastupitelstvu, my žádné.
10. Myslím, že stanice záchranky chybí a bude se stavět v Nejdku. Pak je ještě problém s dodržením dojezdového času v oblasti někde mezi Skalnou a Plesnou na Chebsku.

JANA KŘÍŽOVÁ
(KDU-ČSL)

1. Podle mého názoru je to okres Sokolov. Ale jak vysoká nezaměstnanost tam je, to vámopravdu nepovím. Radši nebudu ani tipovat.
2. Průměrný plat v kraji byl vloni kolem 16 tisíc korun.
3. Počet obyvatel je podle mých posledních informací 305 tisíc.
4. V Karlových Varech, myslím, stojí MHD 12 korun. Ale nejsem si jistá, protože tam MHD nejezdím. Jezdím ale v Chebu a tam jízdenka stojí 10 korun. Přiznávámale, že autobusem nejezdím často. Většinou používám auto.
5. Největším zaměstnavatelem je Sokolovská uhelná. Ale počet jejích zaměstnanců si netroufám tipnout.
6. Tedy vy mi dáváte otázky. Nejvýše položené místo bude asi Dyleň, ne?
7. Památky na seznamu Unesco? Máme tu vůbec nějaké? To opravdu nevím.
8. Nejvyšší soutěž v republice hrají určitě karlovarští hokejisté. A co se týče fotbalu, nejlépe na tom budou Buldoci v Karlových Varech. Ale fakt nevím, jestli hrají první ligu, nebo ne.
9. Získali jsme 5,12 procent a máme dva krajské zastupitele.
10. Kde chybí stanice záchranky? Mohly by to být Kraslice? Aha, nemohly. Asi je to moje ostuda, ale nevím.

PAVEL HOJDA
(KSČM)

1. Nejvyšší míra je v současné době na Sokolovsku. Kolem 12 procent.
2. Vloni byl průměrný plat v kraji asi 14 530 korun. To jsem si tipnul. Vím, že to bylo pod patnáct tisíc. Kolem patnácti tisíc.
3. Počet obyvatel - (po chvíli váhání) v současné době je 301 tisíc. Cirka.
4. V Karlových Varech hromadnou dopravou nejezdím, ale mám za to, že jízdenka stojí kolem 12 korun. V Chebu vím, že je to 10 korun. 5. Nejvíce lidí zaměstnává Sokolovská uhelná. Měla by mít 1800 až 2000 lidí.
6. Nejvýše položeným místem je Klínovec. Tuším, že má 1234 metrů nad mořem.
7. Na seznamu kulturního dědictví by měl být klášter v Teplé. A o žádné jiné památce nevím. Nejsem si jistý, jestli tam nepatří ještě Chebský hrad.
8. Nejvyšší soutěž v republice hraje pouze jeden klub v kraji - hokejisté Energie Karlovy Vary.
9. V posledních krajských volbách jsme získali kolem 25 procent. Ale nevím to úplně přesně. A máme dvanáct krajských zastupitelů.
10. Stanice záchranky - vím, že to je problém Žluticka. O dalším takovém místě momentálně nevím.

MILOŠ PATERA
(ODS)

1. Myslím, že nejvyšší nezaměstnanost je na Sokolovsku a míra nezaměstnanosti bude kolem 11 procent.
2. Průměrný plat byl pod republikovým průměrem a pohyboval se někde mezi 15,5 tisíci a 16 tisíci korunami.
3. Kraj má 304 tisíc obyvatel.
4. Hromadná doprava v Karových Varech stávala dvanáct korun a myslím, že cena jízdenky stoupla na 14 korun. Myslím, že sólo jízda stojí 12 a přestupní 14 korun.
5. Největší zaměstnavatel? Měla by to být stále ještě Sokolovská uhelná. A jestli se nemýlím, tak má kolem 3 500 lidí.
6. Klínovec, 1244 metrů.
7. Památky na seznamu Unesco? To s činností sněmovny nemá nic společného. Myslím si, že je to relikviář sv. Maura? Uf, tak to nevím.
8. Nejvyšší soutěž v zemi nehraje snad ani jedno mužstvo. Počkejte, extraligu hokeje hraje HC Energie Karlovy Vary! Ve fotbalu nejsem zrovna největší fanoušek, takže znám Buldoky v Karlových Varech a fotbalisty v Chebu, ale nejsem si jistý, jestli hrají nejvyšší soutěž.
9. V krajském zastupitelstvu má ODS 21 křesel. A kolik získala strana procent hlasů? Asi 30,8 nebo nějaké takové číslo. To ale není o znalosti kraje.
10. Vím, že se dodělávalo výjezdové místo záchranky v Nejdku. V Toužimi už je. Nejhůř obsloužený je cíp kolem Potůčků, a tam je problém se dostat. Ale tam to vykrývá Ostrov. Ne, neřeknu. Tohle jsou natolik faktografické otázky, že to opravdu nevím.

JAROSLAV FIALA
(ČSSD)

1. Nezaměstnanost v jednotlivých okresech kraje je téměř vyrovnaná. Rozdíly jsou minimální v desetinkách procenta. Nejvyšší nezaměstnanost je asi 9,5 procenta.
2. Průměrná mzda je kolem 15 tisíc korun.
3. Kraj má zhruba 320 tisíc obyvatel.
4. Jízdenka v Karlových Varech stojí 10 korun. Já ale chodím pěšky nebo jezdím autem. Pěšky chodím proto, že potřebuji pohyb. Ten k lázeňství patří a já lázeňství podporuji.
5. Největším zaměstnavatelem je určitě Sokolovská uhelná. Jestli si dobře vzpomínám, tak má téměř 5 tisíc zaměstnanců.
6. Jako nejvýše položené místo mi připadá každé, kam musím vylézt po schodech. Každopádně je to Klínovec, který má 1200 metrů a nějaké drobné k tomu.
7. Památky na seznamu Unesco? Bečov. Snažím se, aby tam byl Chebský hrad a určitě tam bude klášter Teplá.
8. Nejvyšší soutěž hraje HC Energie Karlovy Vary.
9. V krajských volbách ČSSD získala 12 procent a nějaké drobné. To představuje sedm křesel v zastupitelstvu.
10. Žlutice.

Foto popis|

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - karlovarský kraj

Klíč| krajské volby; Křížová Jana; KDU

Kdo chce váš hlas a co za to nabízí
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Volby 2006 | strana: 1 | autor: JIŘÍ KUBÍK

Převládnou mezi voliči stoupenci Paroubkovy vlády, či Topolánkových změn? Uspějí letos vyznavači nové garnitury?

Za devět dní to budete mít po čtyřech letech znovu ve svých rukách.
Každý může svým hlasem ovlivnit, kdo má být ve vládě, jaké daně budeme platit, jaké sociální dávky od státu dostaneme, co všechno můžeme žádat a čekat od lékařů, případně kolik za to zaplatíme, kdo bude sedět na Hradě...
Chcete se ještě rozhodnout a nestačí vám přitom jen hesla o jistotách a prosperitě či správném čase na změnu? Nechcete se nechat ovlivnit jen vzkazy politiků z billboardů či televizních debat (kde se všichni pochopitelně vykreslují v těch nejlepších barvách)?
Pak máte v této mimořádné příloze možnost podívat se více pod povrch. Co od které politické strany čekat? Co vlastně předvedly v posledních čtyřech letech? Kdo jsou jejich "hvězdy", kdo "outsideři"?

Hlavní duel: ODS v. ČSSD

Mezi pěti politickými stranami, které mají podle série předvolebních průzkumů z posledních měsíců šanci proniknout do Poslanecké sněmovny, si vlastně může vybrat skoro každý. Záleží na vlastním vkusu, osobních potřebách a prioritách.
Pojďme to zkusit ve zkratce.
Nežije se vám zle? S vývojem platů i ekonomiky v posledních letech jste spokojeni? Spíš než na výši daní se ve svém případě ohlížíte na to, kolik dostanete od státu na sociálních dávkách? Netrápí vás tolik výše státního dluhu? Dokážete zavřít oči nad rostoucím vlivem komunistů při rozhodování o budoucnosti? Nevadí vám, že předchozí premiéři zkrachovali, ale naopak toho současného považujete za "razantního chlapíka", který se s ničím a nikým nemazlí a který vám ve vládě dopřeje i pro příští čtyři roky populárního a bodrého Vítězslava Jandáka s velmi lidovým slovníkem? Pak je tady pro vás ČSSD.
Jiní voliči mají pochopitelně jiné požadavky.
Po osmi letech, kdy se ve vládních funkcích a na dalších úřadech "zabydleli" sociální demokraté, z nichž někteří neodolali vábení různých výhod a v některých případech i úplatků, přišel čas razantní změny. Navíc tito voliči spíš než na příspěvky od státu čekají, kdy ze svého příjmu budou moci odvádět nižší daň, kdy si s větší částí platu budou nakládat podle svého a kdy stát omezí svou spotřebu i byrokracii. Kromě toho se jim zamlouvá prezident Václav Klaus a chtěli by ho mít na Hradě ještě jedno funkční období. Nevadí jim rozpačité výkony Mirka Topolánka při veřejných vystoupeních. Volba těchto lidí nejspíš padne na ODS.

Mimo hlavní proud

Dáváte přednost jiným věcem než jen daním a sociálním dávkám? Jsou pro vás důležitější tradiční hodnoty, jako například klasické uspořádání rodiny s více dětmi? Nemáte sebemenší pochopení pro svazky homosexuálů a máte za to, že experimentátoři s drogami si nezaslouží slitování? Je vám sympatická důslednost při vyhánění nevěrohodného premiéra Stanislava Grosse z vlády? A k tomu všemu vám nahání husí kůži jedna velká silná politická strana a myslíte si, že je vždy třeba někoho menšího, kdo ji usměrňuje? Právě na váš hlas čeká KDU-ČSL.
Z hlavní nabídky si tentokrát mohou vybrat i ti, které už všechny okoukané tváře Paroubka, Kalouska či Topolánka omrzely a teď se chtějí nějaký čas dívat na někoho nového. Někoho, kdo však zároveň nehodlá koketovat s komunisty. To je nejspíš ta nejsilnější motivace, protože další záruky Strana zelených vlastně nabídnout nemůže. Ukazuje se totiž, že skupina jejich kandidátů se v mnoha názorech liší, občas nejdou pro silnější slovo daleko. Někteří mají za sebou minulost, za niž by se měli ve slušnější společnosti spíš stydět (někteří byli Sládkovými republikány).
Na "své" si i v letošních volbách přijde i nemalá část občanů, kteří pořád naivně věří, že komunisté jsou ti správní, kteří jednou musí se svým programem "všeobecného blaha a dobra" uspět.
Tito voliči, ať už frustrovaní z nových poměrů či jen neustále s nostalgií vzpomínající na staré časy, se nejspíš spokojí i s tím, že žádné konkrétní a promyšlené kroky, jak ono dobro zavést, KSČM nenabízí.
Pro úplnost je třeba říci, že volební nabídka obsahuje dalších 21 politických stran a uskupení, které by rády prolomily potřebnou pětiprocentní hranici a dostaly se do Poslanecké sněmovny. I ony čekají na vaše hlasy, i když zatím - podle průzkumů - nezískaly potřebnou podporu, která by slibovala naději na vstup do Poslanecké sněmovny.
Šťastnou volbu.

Foto popis| VOLIČI, VYBER SI. Předvolební spoty politických stran tradičně doplnily program České televize.
Foto autor| REPRO: MAFA

Jedna věc je jistá: dnešní vládní koalice končí
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Volby 2006 | strana: 1 | autor: JIŘÍ KUBÍK

Volby ještě nezačaly a o jedné věci už nemusíme vůbec pochybovat: vláda v současném složení se už brzy stane historií. Koalice tří stran, které dal po volbách v roce 2002 dohromady tehdejší vítěz Vladimír Špidla, tedy sociální demokraté, lidovci a Unie svobody, nemá šanci na znovuvzkříšení. Jednak unie vstupuje do předem prohraných voleb (v preferencích dlouhodobě sbírá podporu necelého procenta lidí), jednak další spolupráce Paroubkovy ČSSD a Kalouskovy KDU-ČSL se jeví jako málo pravděpodobná. Takže ať už volby dopadnou jakkoliv, alespoň nějakou změnu přinesou. Jeden z posledních průzkumů volebních preferencí, který v pátek zveřejnilo Centrum pro výzkum veřejného mínění, naznačil, že pozice dvou hlavních stran se přibližují. ODS si zatím u lidí udržuje náskok, nicméně ČSSD je těsně za ní. Průzkum dával naději na překročení pětiprocentní bariéry nutné pro vstup do Sněmovny ještě třem stranám: komunistům, lidovcům a Straně zelených. Volební výsledky se sice nejspíš budou od průzkumů lišit, nicméně pro ilustraci, jaké vládní koalice nás mohou čekat, dobře poslouží právě zmíněné výsledky CVVM. Z nich vyplývají dvě možnosti sestavení většinové vlády.
1. Topolánek + Kalousek + Bursík. Tato středopravá sestava by podle průzkumu disponovala 105 hlasy v dvousetčlenné Sněmovně, což pro pohodlné vládnutí stačí. Nutno dodat, že lídr ODS sní maximálně o dvoučlenné koalici, a to s lidovci. Zelení jsou pro něj příliš nevyhranění, v řadě programových věcí se s ODS neshodují. Mimo jiné v otázce rovné daně.
2. Topolánek + Paroubek. Přesnější by však bylo napsat koalice ODS a ČSSD, protože pokud by po volbách došlo na tuto variantu, současní lídři stran by u toho nejspíš nebyli. Oba totiž v kampani zdůrazňují, že vzájemnou spolupráci považují za vyloučenou. Nelze vyloučit, že by tato aliance mohla být obdobou dřívější opoziční smlouvy, kdy ČSSD (Miloš Zeman) vládla a ODS (Václav Klaus) jej z opozičních lavic držela u moci. Budeme-li počítat s možnými výchylkami oproti průzkumu CVVM, což volby mohou přinést, měli bychom počítat s těmito dalšími variantami: 3. Paroubek + Filip. Nešlo by sice o čistokrevnou vládní koalici (tu si ČSSD s komunisty zakázala), ale o to, že by poslanci KSČM vyjádřili důvěru jednobarevné menšinové vládě Jiřího Paroubka a v příštím období by ve Sněmovně společně rozhodovali o podobě dalších zákonů. 4. Paroubek + Kalousek + Bursík. Tato varianta je sice - jak už bylo v úvodu uvedeno - málo pravděpodobná, nicméně mohla by nastat v případě, že by ČSSD výrazně vyhrála volby a na rozdíl od ODS by byla schopna s lidovci a zelenými sestavit většinovou vládu.
5. Topolánek + Kalousek. Pro případ, že by zelení sice vstoupili do Sněmovny, ale rozhodli se setrvat v opozici, by nakonec mohli umožnit svými hlasy vznik menšinové vlády ODS a lidovců.
Jak to nakonec dopadne a jestli se ve hře neobjeví nějaká zatím nečekaná varianta, se dozvíme už příští sobotu večer, kdy budou známy výsledky voleb.

Graf

* Preference

Kolik křesel by strany obsadily ve Sněmovně

ČSSD 61
ODS 70
KSČM 34
Zelení 23
KDU-ČSL 12

Voličská preference

ODS 32,0%
ČSSD 28,0%
KSČM 15,5%
Zelení 10,5%
KDU-ČSL 5,5%

Poznámka: průzkum ukazuje voličské preference bez nevoličů a nerozhodnutých na počátku května 2006.
Zdroj: CVVM, 835 respondentů.

Politici: Nezaměstnanost? Nevíme
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Pardubický kraj | strana: 1 | autor: (vid)

Téma Dnes

Pardubice - Nejvíce lidí bez práce žije na Svitavsku. To je natolik notoricky známý fakt, že o něm vědí i všichni krajští politici.
Jak vysoká je však ve svitavském okrese nezaměstnanost, na to už ve vědomostním kvízu MF Dnes neuměl odpovědět ani jeden z politiků. "Kolik je tam procent nezaměstnaných? Nevím," přiznal Pavel Křivka ze Strany zelených.
Ostatní kandidáti se pokusili míru nezaměstanosti alespoň odhadnout. Nejblíže k 11,5 procentům z loňských statistik byl komunista Václav Snopek.
Lídři nejsilnějších stran v kraji ale pohořeli i na otázkách, které se týkali přímo jejich strany. Ani jeden z nich si nevzpomněl, kolik procent hlasů dostala jejich strana v posledních krajských volbách. Téměř všichni hádali, že to bylo více než ve skutečnosti.
Sociální demokrat Radko Martínek přidal své straně nejvíce: tři a čtvrt procenta.
Naopak Ladislav Libý z ODS své straně ubral 2,45 procenta hlasů a jedno křeslo. "Teď musím přemýšlet. Jsem sice členem krajského zastupitelstva, ale z hlavy to nevím. Myslím, že jsme získali kolem dvaatřiceti procent a 17 křesel," řekl Libý.

Více viz Téma na str. C3

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - pardubický kraj

Neznají největšího zaměstnavatele
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Jižní Čechy | strana: 1 | autor: (mah)

České Budějovice - Až na Vítězslava Jandáka, který vede do parlamentních voleb na jihu Čech sociální demokracii, znají ostatní lídři politických stran Jihočeský kraj vcelku dobře. Jenom jméno největšího zaměstnavatele regionu nevěděl ani jeden z nich.
Většinou zvládli odpovědi od takových detailů, jakým je třeba nejvýše položené místo v kraji, až po průměrný plat lidí v regionu.
Dana Kuchtová ze Strany zelených, Tom Zajíček z ODS, Vojtěch Filip z KSČM i Miroslav Kalousek z KDU-ČSL nejsou tak odtržení od reality všedního dne, jak se někdy o politicích tvrdí. Dokonce i ti, kteří v Českých Budějovicích nebydlí, věděli, kolik tu platí lidé v městské dopravě. "Já jsem v Budějovicích ještě nikdy v životě nejel, ale zahlédl jsem, že základní tarif je 8 korun. Stoupá s dobou," perfektně zodpověděl písecký Tom Zajíček.

Lídři věděli počet obyvatel

Stejně neměla čtveřice lídrů politických stran, kteří se nebáli zodpovědět čistě regionální otázky MF DNES, problémy s počtem obyvatel. Podle statistik jich loni žilo v Jihočeském kraji 627 766. Nejblíže byli svým tipem Zajíček a Kuchtová. Na 640 tisíc povýšili Filip a Kalousek. Že byly fotbalové a hokejové kluby hrající nejvyšší soutěž kamenem úrazu pro jedinou ženu mezi jihočeskými lídry, příliš nepřekvapilo. Ale ani šéfa KDU-ČSL sport moc nebere. "Mně je to jedno, fakt si tam napište, co chcete," řekl Kalousek, než odpověděl. Zato Zajíček oplýval optimismem: "Budějovický hokej jsme dostali zpátky a fotbal s Poborským se tam určitě vrátí."
Dnes se v jihočeské příloze MF DNES představují lídři politických stran prostřednictvím vědomostí o kraji. Před týdnem poodhalili své majetkové poměry a za týden prozradí, co si myslí například o rozšíření temelínské elektrárny či o zákazu kouření v restauracích.

(Viz Čtyři... str. C3)

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - jižní Čechy

Klíč| Kalousek Miroslav; KDU

Jak lídři (ne)znají kraj
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Kraj Liberecký | strana: 1 | autor: MILADA PROKOPOVÁ, KATEŘINA FROUZOVÁ

MF DNES testovala, co vědí volební lídři nejsilnějších stran o Libereckém kraji

VOLBY 2006

Liberecký kraj - Kdyby lídři největších politických stran v Libereckém kraji dostali známky ze znalostí regionu, s vyznamenáním by učitelé neodměnili ani jednoho. Politici stoprocentně bez chyby dokázali vyjmenovat pouze jednotlivé okresy. V bleskové anketě odpovídal za ODS Tomáš Hasil, za ČSSD Cyril Zapletal, prvním na kandidátce komunistů je Josef Vondruška, lídrem zelených je Petr Pávek a za KDUČSL odpovídal nestraník Jaromír Drábek. Šlo o přímý telefonický rozhovor, takže se politici nesměli s nikým radit a museli odpovídat bez přípravy a ihned. Některým jedničkám na kandidátkách se do ankety moc nechtělo. Nejvíc akce vadila poslanci Hasilovi. "Pište raději o něčem důležitějším, třeba o tom, že ve sněmovně odhlasovali závěrečné usnesení vyšetřovací komise o VZP, které Rath překroutil, a netočte nás na hloupostech," nechal se například slyšet lídr za ODS. Jiní k "výslechu" přistoupili odevzdaně. "Jen do toho. Už mě dneska svlíkli donaha kvůli majetkovým přiznáním," reagoval lídr Strany zelených Petr Pávek. "Tak co tam máte?"
Všechny ale zajímalo, jak dopadli ti ostatní. "Asi nic moc, co," vyzvídala sociálnědemokratická krajská volební jednička Cyril Zapletal. "Žil jsem dlouho v Mostě a Liberecký kraj zas tak podrobně neznám." Nejlépe dopadl Drábek a nejhůře se sedmi chybami v deseti otázkách Zapletal. Ostatní tři lídři věděli správnou odpověď jen na polovinu otázek. V pomyslných žákovských knížkách si tak odnesli známku 3. Nejhůře dopadl lídr ČSSD, který, jak sám říká, autobusem v Liberci ještě necestoval. "Nejel jsme jím nikdy, ale myslím, že jízdenka stojí od deseti do patnácti korun," uvedl. A netrefil ani průměrný plat, počet obyvatel v kraji nebo kolik jeho strana získala v krajských volbách křesel v zastupitelstvu.
Jaká otázka seděla adeptům na poslanecké křeslo nejlépe? Bezpochyby nejjistější si byli, když jmenovali jednotlivé okresy či hovořili o výsledcích krajských voleb nebo o sportu.
Pokračování na straně C3

Jak volební lídři (ne)znají kraj
TEST POLITIKŮ MF DNES se e velkém telefonickém testu ptala lídrů volebních kandidátek na základní otázky týkající se Libereckého kraje.
Zcela správně nedokázal odpovědět nikdo. Nejlépe dopadl kandidát KDU - ČSL Jaromír Drábek, nejhůře lídr ČSSD Cyril Zapletal.
Pokračování ze strany C1
Největší problémy dělala politikům otázka: Kdo je největším zaměstnavatelem v kraji? Správně to nevěděl ani jeden. Ani výšku průměrného platu či nezaměstnanost všechny jedničky alespoň přibližně neznají.
"Zdá se mi, že na podrobných znalostech regionu tolik nezáleží. Spíše je důležité, jak je politik schopen zastupovat zájmy kraje. Tyto zájmy však samozřejmě musí znát," uvedl politolog Bohumil Doležal. Podle něj se politici většinou zaměří na jednu oblast a z té mají dobré znalosti. "Odpovědi na to, co nevědí, mohou hledat u kolegů, již se lépe orientují v jiné oblasti, či u svých asistentů," dodal s tím, že liberečtí politici rozhodně nepotřebují například znát, jak vysoký je Ještěd.
Jablonecká senátorka Soňa Paukrtová považuje za důležité, aby politici znali především problémy obcí v kraji. "To se dozví, když budou s jednotlivými starosty o jejich potížích hovořit. Osobně často s představiteli měst a obcí jednám, takže vím, co kde koho tíží a také znám díky tomu stav silnic," uvedla senátorka. "Nenosím všechna data v hlavě, ale pokud potřebuji nějakou informaci vědět přesně, vím, kde ji najdu," zmínila Paukrtová.
Podle ní je ale také důležité vědět alespoň přibližně výši nezaměstnanosti a třeba i firmy, které dávají práci nejvíce lidem. Přesně na tuto otázku přitom neodpověděl správně nikdo z lídrů. Nejčastějším adeptem byla liberecká krajská nemocnice. To uvedl Drábek i Hasil. "Má přes čtyři tisíce zaměstnanců," zmínil Hasil, lídr ODS.

* Otázky lídrům a správné odpovědi

1) Kde (okres nebo mikroregion) je v kraji nejvyšší nezaměstnanost a kolik je procent?
Frýdlantsko - 15 % Z okresů: Česká Lípa - 8,1 %

2) Jaký byl loni průměrný plat v Libereckém kraji?
18 416 korun

3) Kolik lidí žije v Libereckém kraji?
428 291 obyvatel
4) Kolik stojí základní jízdné v městské hromadné dopravě v krajském městě?
10 korun

5) Jaký je největší zaměstnavatel v kraji?
Delphi Packard Electric Česká Lípa - kabely - téměř tři tisíce zaměstnanců

6) Jaké je nejvýše položené místo v kraji a kolik je to metrů nad mořem?
Kotel - 1435 m

7) Které památky v kraji jsou na seznamu dědictví UNESCO?
Žádné. Mezi geoparky UNESCO patří Český ráj

8) Vyjmenujte okresy v Libereckém kraji
Liberec, Česká Lípa, Jablonec nad Nisou, Semily

9) Které fotbalové a hokejové kluby v kraji hrají nejvyšší soutěž?
Slovan Liberec - fotbal FK Jablonec - fotbal Bílí Tygři Liberec - hokej

10) Kolik získala vaše strana v posledních krajských volbách a kolik získala křesel v krajském zastupitelstvu?

ODS 36,05 % 22 mandátů
KSČM 15,93 % 10 mandátů
SOS 12,62 % 7 mandátů
ČSSD 10,80 % 6 mandátů
SNK 4,50 %
KDU-ČSL 4,32 %
Unie pro sp. a zdr.- DRS 4,25 %
Strana zelených 2,93 %
NEZÁVISLÍ 2,62 %
US-DEU 2,41 %

Prachovské skály v UNESCO

Tomáš Hasil
ODS

Nezaměstnanost: Semilsko - procenta nevím
Průměrný plat: pod 18 tisíc
Počet obyvatel: těsně pod 430 tisíc
Jízdné v Liberci: 10 korun
Největší zaměstnavatel: Krajská nemocnice v Liberci
Nejvyšší místo: někde na začátku Krkonoš, kolik to je ale nevím
UNESCO: Prachovské skály, na cestě do UNESCO je Ještěd
Okresy: Liberec, Jablonec nad Nisou, Semily a Česká Lípa
První liga: Liberec, Jablonec - fotbal, Liberec - hokej
Volby: ODS - dostala 22 mandátů, přes 30 procent

Nejvyšší hora je u Harrachova

Josef Vondruška
KSČM

Nezaměstnanost: Novoměstsko -20 %.
Průměrný plat: kolem 17 tisíc
Počet obyvatel: necelých 430 tisíc obyvatel
Jízdné v Liberci: 10 korun
Největší zaměstnavatel: Preciosa, přes tři tisíce lidí
Nejvyšší místo: u Harrachova -přes tisíc metrů
UNESCO: Ještěd Okresy: Liberec, Jablonec, Česká Lípa, Semily
První liga: Slovan Liberec, FK Jablonec - fotbal, Bílí Tygři Liberec -hokej
Volby: 10 mandátů, asi 17 %

První liga je pouze v Liberci

Petr Pávek
Strana zelených

Nezaměstnanost: Frýdlantsko -přes 20 %
Průměrný plat: 16 tisíc, ale v rámci kraje jsou obrovské rozdíly
Počet obyvatel: 430 tisíc Jízdné v Liberci: 10 korun
Největší zaměstnavatel: Denso
Nejvyšší místo: v Jizerkách Smrk -1124 metrů, v Krkonoších nevím
UNESCO: památky nevím, Český ráj se tam dostal jako přírodní park
Okresy: Liberec, Jablonec, Česká Lípa, Semily
První liga: Slovan Liberec - fotbal, Bílí Tygři Liberec - hokej
Volby: křeslo ani jedno, protože měli málo, jen asi 2,5 procenta

Autobusem jsem nikdy nejel

Cyril Zapletal
ČSSD

Nezaměstnanost: Česká Lípa - kolem 8 %
Průměrný plat: přes 17 tisíc
Počet obyvatel: přes 450 tisíc lidí
Jízdné v Liberci: nejel jsme jí nikdy, ale myslím, že od 10 do 15 korun
Největší zaměstnavatel: Diamo -1300 lidí
Nejvyšší místo: Ještěd - výšku neznám
UNESCO: nevím Okresy: Liberec, Česká Lípa, Jablonec nad Nisou, Semily
První liga: Liberec, Jablonec - fotbal, Bílí Tygři Liberec - hokej
Volby: 3 křesla, procenta nevím

Průměrný plat je 15 tisíc

Jaromír Drábek
nestraník za KDU-ČSL

Nezaměstnanost: Frýdlantsko - kolem 17 procent
Průměrný plat: kolem 15 tisíc
Počet obyvatel: 400 tisíc lidí
Jízdné v Liberci: 10 korun
Největší zaměstnavatel: Liberecká nemocnice
Nejvyšší místo: Kotel - 1445 m
UNESCO: Geopark Český ráj, památku nevím
Okresy: Liberec, Česká Lípa, Jablonec nad Nisou, Semily
První liga: Liberec, Jablonec - fotbal, Bílí Tygři Liberec - hokej
Volby: do zastupitelstva se nedostala, měla o 500 hlasů méně, pod 3 procenta

Foto popis| BOJ O HLASY. Lídři se snaží získat voliče i před televizními kamerami.
Foto autor| FOTO: MAFA - BOŘIVOJ ČERNÝ

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - liberecký kraj

Klíč| krajské volby; Drábek Jaromír; KDU

K Vysočině patří také... Znojmo!
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Vysočina | strana: 1 | autor: RADEK LAUDIN

MF DNES vyzkoušela lídry stran, jak znají kraj, ve kterém kandidují

VOLBY 2006

Jihlava - Politici, kteří chtějí zastupovat lidi z Vysočiny, by logicky měli o tomto kraji hodně vědět. MF DNES proto v pondělí otestovala, jak na tom jsou s vědomostmi lídři stran kandidující v regionu.
Většina z nich, s výjimkou lidovce Jana Kasala, například nedokázala kompletně vyjmenovat starosty Třebíče, Jihlavy, Žďáru nad Sázavou, Havlíčkova Brodu a Pelhřimova. A lídr ČSSD František Bublan dokonce při té příležitosti přiřadil k Vysočině jihomoravské Znojmo. Pro pětici lídrů to byl nečekaný moment. Uprostřed pracovního dne zvedli telefon a měli se hned rozhodnout, zda se podrobí kvizu o Vysočině. Hru přijali všichni bez výjimky a postavili se do nepříjemné role zkoušeného.
Všichni politici odpovídali v dobrém rozpoložení, jen Miroslava Němcová z favorizované ODS dala najevo, že jí nápad s testem nepřišel ani trochu dobrý. "Co vy si nevymyslíte?" byla její první reakce.
Prý má někdy pocit, že se svět zbláznil. Nakonec svolila a odpovídala. "Ptejte se mě, co chcete vědět, kolik centimetrů má kdejaký chodník, nebo co," reagovala s nelibostí.
Pokračování na str. C3

CO VĚDÍ VOLEBNÍ LÍDŘI O KRAJI. Pět lídrů politických stran, které v předvolebních průzkumech vykazují nejvyšší preference, odpovídalo na otázky MF DNES o Vysočině, tedy kraji, kde kandidují. S kvízem se nejvíce potýkal František Bublan, první muž kandidátky ČSSD.
Pokračování ze str. C1
V testu nakonec Němcová dopadla vcelku dobře. Ubrala jen firmě Bosch Diesel přes dva tisíce zaměstnanců a ze starostů si nevybavila pouze jméno třebíčského sociálního demokrata Miloše Maška.
Naopak všechny ostatní starosty za Občanskou demokratickou stranu vyjmenovala správně, včetně Jany Fischerové, která vede radnici v Havlíčkově Brodě jen krátce. Místopředsedkyně ODS vzdala jen jedinou otázku, která se týkala sportovních klubů.

Bublan bědoval: Jéjdamane

Největším volebním konkurentem Němcové je ministr vnitra Bublan. V minitestu dopadl hůře než ona. Vyjmenovat starosty byl pro něj nerozlousknutelný oříšek, a navíc udělal asi největší chybu ze všech: na Vysočinu přidal i Znojmo.
"Jéjdamane, to je problém. V Třebíči je pan starosta Mašek, v Jihlavě je ten, co je na druhém místě, ale na jméno si nevzpomenu. Ve Znojmě je pan...flŽe tady Znojmo není? Jé, pardón, no vidíte to jsem... Takže počkejte, v Havlíčkově Brodě nevím, ve Žďáře toho pana starostu velmi dobře znám, měl nedávno zlomenou ruku, ale teď si na jméno nevzpomenu. V Pelhřimově taky nevím..." těžko se vyrovnával se starosty Bublan.
Povzdech jéjdamane u lídra ČSSD vždy předznamenal, že má s odpovědí problém. Použil ho i po otázce na nejvýše položené místo v kraji. A nakonec ho překvapilo, že se Javořice netyčí na Žďársku.
Lídr komunistů Pavel Kováčik si ještě do pondělí myslel, že je na brodské radnici stále bezvládí. A nevzpomněl si ani, kdo stojí v čele krajského města. A to je Vladimír Hink primátorem už rok a půl. Jihlava je vůbec Kováčikovi méně známá, spolu s Jiřím Dědečkem jako jediní dva nevěděli, za kolik se prodává základní jízdenka do trolejbusu. S ostatními dotazy se Kováčik vypořádal vcelku dobře, jen podcenil počet zaměstnanců u firmy Bosch Diesel.
Lídra Strany zelených Jiřího Dědečka zastihla MF DNES v Berlíně. Hned přiznal, že jména starostů nezná, stejně si nevzpomněl na největšího zaměstnavatele kraje. A místo Javořice, na kterou jezdí na kole, si tipnul Čeřínek. "Podívejte, ono je legrační celé to, na co se mě tady ptáte," konstatoval klidně známý písničkář a předseda Českého centra Mezinárodního PEN klubu.

***

* Otázky kandidátům

A správné odpovědi

1. Kde je v kraji nejvyšší nezaměstnanost a kolik procent?
(Třebíčsko 11,9 % - v dubnu)

2. Jaký byl loni průměrný plat v kraji?
(16 302 koruny)

3. Kolik lidí žije v kraji?
(510 767 lidí)

4. Kolik stojí základní jízdné v městské hromadné dopravě v krajském městě?
(10 korun)

5. Kdo je největší zaměstnavatel v kraji a kolika lidem dává práci?
(Bosch Diesel, přes 6 200 zaměstnanců)

6. Jaké je nejvýše položené místo v kraji a kolik je to metrů nad mořem?
(Javořice, 837 metrů)

7. Které památky v kraji jsou na seznamu dědictví UNESCO?
(Žďár nad Sázavou - poutní kostel sv. Jana Nepomuckého na Zelené hoře. Telč -jádro města. Třebíč - židovská čtvrť a bazilika sv. Prokopa)

8. Vyjmenujte okresy v kraji a jména starostů okresních měst?
(Jihlava -primátor Vladimír Hink, Žďár nad Sázavou - starosta Jaromír Brychta, Pelhřimov - starosta Leopold Bambula, Třebíč - starosta Miloš Mašek, Havlíčkův Brod - starostka Jana Fischerová)

9. Které fotbalové a hokejové kluby z kraje hrají nejvyšší soutěž?
(Žádné)

10. Kolik získala procent vaše strana v posledních krajských volbách a kolik získala křesel v krajském zastupitelstvu?
(ODS 29,47 % - 15 křesel, KSČM 20,97 % -11, KDU-ČSL 20,50% - 10, ČSSD 13,28 % - 6, Strana zelených a US-DEU 2,67% - žádné křeslo)

* Miroslava Němcová
ODS

1. V okrese Třebíč a pohybuje se kolem 13 procent, ale nejsem si tím jista.
2. 16 tisíc a něco.
3. 510 tisíc.
4. 10 korun.
5. To nevím jestli je to Bosch, nebo jestli je to ten skokánek z Pelhřimova. Bosch má přes čtyři tisíce zaměstnanců, ale přesně nevím.
6. Javořice, 837 metrů.
7. Svatý Jan Nepomucký neboli Zelená hora ve Žďáru nad Sázavou v roce 1994. Telč a Třebíč. 8. Starosta ve Žďáru nad Sázavou je Mgr. Jaromír Brychta, v Havlíčkově Brodě paní Fischerová, v Pelhřimově pan Bambula, v Jihlavě pan Hink a v Třebíči (přemýšlí) sociální demokrat, já si to jméno nevybavím.
9. Vůbec neumím.
10. (přemýšlí) Získali jsme... já bych řekla nějak kolem... moment... kolem pětadvaceti procent?
Křesel máme čtrnáct?

* František Bublan
ČSSD

1. Okres Třebíč a procenta se tam teď trošku zmenšila, má pocit, že je to nějakých 13, 14 %.
2. Asi 16 tisíc.
3. 500 tisíc a kousek.
4. 10 korun.
5. Jihlavská Boschka, tak kolem 3 000 zaměstnanců.
6. Jéjdamane. Je to asi 800 metrů. A teď si na název nevzpomenu. Na Žďársku,počkejte, jsou to Žďárské vrchy, 800 metrů. No je tam, myslím, i ten televizní vysílač. (Po vyřčení správné odpovědi) Javořice není na Žďársku? Tak to jsem si myslel, že tam je, no vidíte.
7. Telč, třebíčská bazilika, židovské město a Zelená hora. 8. (vzpomněl si pouze na jméno třebíčského starosty Miloše Maška, okresy vyjmenoval správně, chybně přidal Znojmo) 9. Jihlava hraje tu první národní ne, nebo jak se to jmenuje? Jo nejvyšší soutěž u nás? Nejvyšší nehraje nikdo.
10. To nevím. 24 procent?

* Pavel Kováčik
KSČM

1. Okres Třebíč, pohybuje se to dlouhodobě kolem čtrnácti procent.
2. Mám pocit, že to bylo okolo čtrnácti tisíc.
3. 510 tisíc a nějaké drobné.
4. 8 korun? Já nejezdím v Jihlavě městskou dopravou.
5. Měla by to být Jaderná elektrárna Dukovany a Bosch Diesel v Jihlavě. Neřeknu vám to úplně přesně, ale řádově se jedná kolem 2000 zaměstnanců. 6. Javořice a mám pocit, že to je něco přes 900 metrů.
7. Telč, nejnověji Třebíč, židovské město a bazilika svatého Prokopa a Zelená hora - Žďár.
8. Havlíčkův Brod momentálně starostu nemá, v Jihlavě je (přemýšlí) tam taky byly nějaké změny, aktuální jméno neznám (Třebíč a Žďár starosty věděl, Pelhřimov nevěděl).
9. Zatím fotbalisté v Jihlavě, ale už to zřejmě bude minulostí.
Bohužel vypadli.
10.11 křesel a kolem 20 procent.

* Jan Kasal
KDU-ČSL

1. Samozřejmě v Třebíči. Poslední číslo nevím, ale bude se to pohybovat kolem patnácti procent. Největší je to u Moravských Budějovic.
2. 16 tisíc.
3. 510 tisíc.
4. 10 korun.
5. Bosch, druhý je Žďas, třetí je Agrostroj Pelhřimov, možná s Kostelcem. Bosch má kolem 6 tisíc zaměstnanců.
6. Tam se pereme, že? Javořice samozřejmě vyhrává asi o metr nad Devíti skalami -836 metrů.
7. Zelená hora, Telč a Třebíč, bazilika a židovské město.
8. To si děláte legraci? Tak začneme Žďárem nad Sázavou -starosta pan Jaromír Brychta.
V Jihlavě je primátorem pan Hink,v Třebíči starostou pan Mašek,v Havlíčkově Brodě paní Fischerová a v Pelhřimově pan Bambula.
9. Žádné.
10.10 křesel, měli jsme 20 procent.

* Jiří Dědeček
Strana zelených

1. V okrese Třebíč, ale procenta neznám.
2. 16,5 tisíce.
3. Půl milionu.
4. Nevím.
5. To nevím, když mi to říkáte takhle rychle do telefonu, to bych se musel asi zamýšlet, nevím. (po vyřčení správné odpovědi) Já vím, že si na ně stěžují, že nemají železniční přepravu materiálu. Jezdí tam kamiony a je to hrozná zátěž. 6. Je to něco přes 800 metrů nad mořem, ale teď si nevzpomínám na místo toho kopce... Čeřínek? Po vyřčení správné odpovědi: Javořice! Vždyť tam jezdím na kole. To je fakt nejvyšší?
7. Telčská aglomerace, pak je to v Třebíči židovské město a pak Zelená hora u Žďáru nad Sáz.
8. Já bohužel starosty neznám (okresy vyjmenoval správně).
9. Bohužel žádné, jak říkají Jihlaváci ci, teď všechno sestoupilo.
10. Okolo dvou procent. Strana zelených nezískala žádná

Obrázek

křesla. karikatury: Petr Kopl

Foto popis|

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - českomoravska vrchovina

Klíč| krajské volby; Kasal Jan; KDU

Kraj znají nejlépe Mencl a Ambrozek
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Jižní Morava | strana: 1 | autor: LUCIE KUČEROVÁ

MF DNES dala lídrům test ze znalostí jižní Moravy

Jižní Morava - No schválně, taky si to zkuste. Ve kterém okrese jihu Moravy je nejvyšší nezaměstnanost? Kde leží nejvyšší kopec? A které památky jsou zapsané na seznamu kulturního dědictví UNESCO?
Deset podobných dotazů položila MF DNES pěti krajským politikům, kteří vedou své strany do sněmovních voleb. Odpovídali osobně. Nejlépe si vedl jihomoravský lídr občanských demokratů a poslanecVáclav Mencl stejně jako ministr životního prostředí a krajská "jednička" lidovců Libor Ambrozek. Oba odpověděli pětkrát dobře, čtyřikrát špatně a jednou zvládli vždy polovinu otázky.
Uprostřed by v pomyslné soutěži skončil ministr financí Bohuslav Sobotka - zvládl čtyři odpovědi, jednou byl nepřesný a vůbec se netrefil v pěti případech. Čtyři správné a šest chybných odpovědí má na kontě někdejší předseda KSČM Miroslav Grebeníček a třikrát znal správnou odpověď lídr Strany zelených Ondřej Liška.
Všichni politici paradoxně ztroskotali na otázce, u níž vůbec nezaváhali a ani se dlouze nerozmýšleli. Ve kterém z okresů jižní Moravy je nejvyšší nezaměstnanost?
"Na Znojemsku," odvětili všichni. Jen Libor Ambrozek z Hodonína na chvíli zauvažoval, jestli situace na rodném Hodonínsku nebude ještě palčivější. "Ba ne, Znojmo je na tom myslím stále hůř," vybral si nakonec špatnou variantu.
Kvíz MF DNES ukázal jednu zajímavou věc. Zelený Ondřej Liška nosí v hlavě zřejmě zcela jiné věci než jeho političtí konkurenti. Zatímco Liška vůbec nezaváhal u otázky, kolik procent hlasů získali zelení v posledních krajských volbách a kolik to bylo mandátů (kterou nezvládl nikdo jiný z politiků), dlouho se potil, aby dal dohromady všechny jihomoravské okresy. Na Vyškov si nakonec nevzpomněl.
Přitom třeba poslanec Mencl pokládal tuto otázku za natolik jednoduchou, že na ni vůbec nechtěl odpovídat. "To snad ani nemusím vyjmenovávat," zareagoval.

Čtěte Téma na straně C3

Tabulka

* Znají kraj?

Na kolik z deseti otázek odpověděli správně.

Václav Mencl (ODS)         5
Libor Ambrozek (KDU-ČSL)   5
Bohuslav Sobotka (ČSSD)    4
Miroslav Grebeníček (KSČM) 4
Ondřej Liška (SZ)          3

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - jižní Morava

Klíč| krajské volby; Ambrozek Libor; KDU

Co vědí politici o Praze? Vlastivěda jim moc nejde
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Praha | strana: 1 | autor: (man)

Praha - Chtějí v Poslanecké sněmovně zastupovat Prahu. Co však o ní ve skutečnosti vědí?
MF DNES vyzkoušela v malém testu pět politiků, kteří budou v červnu jedničkami na kandidátkách občanských a sociálních demokratů, KSČM, Strany zelených a lidovců.
A výsledek? Kromě šéfa zelených Martina Bursíka jsou všichni sběhlí v pražských hokejových a fotbalových klubech, mají vcelku slušnou představu o nezaměstnanosti, výšce průměrného platu i počtu obyvatel metropole.
Zato pražská "vlastivěda" dala všem zabrat, především otázka, které místo v Praze leží v nejvyšší nadmořské výšce. Dvakrát padla Bílá hora. "Vidoule, je to Vidoule. Neměřil jsem to sice, ale ta leží tak ve výšce 400 metrů," odhadoval kandidát KDU-ČSL Cyril Svoboda. Že je podle Pražské informační služby nejvyšší Teleček v Praze 5, si netipl nikdo.
Podobně zrádný byl pro kvintet politiků i dotaz, který zaměstnavatel je v metropoli největší.

Více viz Téma na straně C3

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - Praha

Klíč| Svoboda Cyril; KDU

Lídři ukázali, jak znají svůj region
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Střední Morava | strana: 1 | autor: (dík)

Olomouc - Chvalitebně, možná o něco lépe, znají lídři nejsilnějších politických stran ODS, ČSSD, KDU-ČSL, Strany zelených a KSČM v Olomouckém kraji svůj region. Vyplývá to z testu MF DNES, ve kterém bez přípravy odpovídali na deset konkrétních otázek. Ty se týkaly například nezaměstnanosti, platů nebo zeměpisných reálií Olomouckého kraje.
Nejvíce práce měli politici s otázkou, kdo je největší zaměstnavatel v regionu a kde je nejvýše položené místo. Oděvní podnik Prostějov neuvedl nikdo, na horu Praděd v Jeseníkách zase mysleli všichni. Vrchol ale leží v sousedním Moravskoslezském kraji, takže lídři vesměs uváděli jiné vrcholy v Jeseníkách. Miloslav Vlček (ČSSD) si například nevzpomněl na jedinou památku v kraji zapsanou na seznamu UNESCO, sloup Nejsvětější Trojice v Olomouci, Ivan Langer (ODS) zase neznal výsledky své strany v posledních krajských volbách.

Viz Lídři... strana C3

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - střední Morava

Lídři ukázali, jak znají svůj kraj
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Kraj Moravskoslezský | strana: 1 | autor: (baď); JAROSLAV BAĎURA

VOLBY 2006

Ostrava - Jak znají političtí lídři kraj, ve kterém kandidují?
Deset otázek, které MF DNES položila lídrům osmi největších stran v kraji, prokázalo, že se politici docela orientují v prostředí Moravskoslezského kraje.
Ani ti z lídrů, kteří již působí ve vysoké politice a tráví hodně času v Praze, neztratili ještě pojem o tom, jak se žije na Moravě a ve Slezsku.
Politici neznali otázky předem a nedostali ani prostor k tomu, aby si správné odpovědi někde vyhledali. Na dotazy museli odpovídat ihned a spatra.
Zřejmě největší přehled, alespoň v rámci deseti položených otázek MF DNES, prokázal lídr ODS Martin Říman.
Jen o jediné desetinné místo se netrefil v odhadu procentuální nezaměstnanosti na Karvinsku, poměrně přesný byl i u odhadu průměrné mzdy, v počtu obyvatel, znal i jméno největšího zaměstnavatele, nejvýše položeného místa v kraji a věděl také, že tady zatím není památka, která by byla zapsána v dědictví Unesco.
Neznal však výši základního jízdného v MHD v Ostravě. "Jezdím ve Frýdku-Místku, tam je to u řidiče za sedm korun."
Politici docela často chybovali v otázce, které místo v kraji je nejvýše položené a kolik je to metrů. Řada dotázaných uvedla Lysou horu.
Pokračování na str. C3

Lídři ukázali, jak znají kraj
ZNALOSTI POLITIKŮ Deset otázek položila MF DNES lídrům osmi největších stran v Moravskoslezském kraji. Politici neznali otázky předem a nedostali ani prostor k tomu, aby si správné odpovědi někde vyhledali.
Pokračování ze str. C1
Nejvyšším bodem v kraji je ale bezesporu Praděd, který měří 1491 metrů.
"Mnoho lidí Praděd, nejvyšší horu Jeseníků, zařadí už do jiného kraje, ale on leží v Moravskoslezském kraji," říká mluvčí kraje Šárka Swiderová.
Ne všichni lídři také věděli, že největším zaměstnavatelem je stále OKD. Tato firma v kraji zaměstnává přes 18 tisíc lidí, což je nejvíce.
Všichni politici bez výjimky vyjmenovali všech šest okresů kraje, věděli přibližně, kolik tady žije obyvatel a většina znala i špičkové fotbalové a hokejové kluby.
Většina lídrů také znala přibližnou výši průměrného platu v kraji.

***

* Otázky a odpovědi

Odpovídají lídři pol. stran

1. Ve kterém okrese Moravskoslezského kraje je nejvyšší nezaměstnanost a kolik je to procent?
Okres Karviná, 18,3 %

2. Jaký byl v kraji loni průměrný plat?
17 636 kč

3. Kolik lidí žije v kraji?
1 251 883

4. Kolik stojí základní jízdné v městské hromadné dopravě v Ostravě?
9 kč

5. Jaký je největší zaměstnavatel v kraji?
OKD

6. Jaké je nejvýše položené místo v Moravskoslezském kraji a kolik je to metrů nad mořem?
Praděd, 1491 m

7. Které památky v kraji jsou na seznamu dědictví Unesco?
Žádné

8. Vyjmenujte okresy v kraji.
Bruntál, Frýdek-Místek, Karviná, Nový Jičín, Opava, Ostrava

9. Které fotbalové a hokejové kluby v kraji hrají nejvyšší soutěž?
Fotbal: Baník Ostrava. Hokej: Vítkovice Steel, Oceláři Třinec.

10. Kolik křesel získala vaše strana v posledních volbách v krajském zastupitelstvu?
ODS - 29, KSČM - 17, ČSSD - 11, KDU-ČSL - 8.

* Vladimír Baar
SNK - Evropští demokraté

1. Okres Karviná, okolo 20 procent
2. 17 500 korun
3. 1 260 000
4. 9 korun
5. Třinecké železárny
6. Lysá hora, 1200 metrů
7. Dolní oblast Vítkovic, zámky
8. Bruntál, Frýdek-Místek, Karviná, Nový Jičín, Opava a Ostrava
9. Fotbal - Baník Ostrava, hokej -Vítkovice a Třinec
10. Žádná

* Jiří Carbol
KDU-ČSL

1. Okres Karviná, 18 procent
2. 16 - 17 tisíc korun
3. 1 250 000
4. 8 korun
5. Mittal Steel
6. Praděd, 1300 metrů
7. Žádná
8. Bruntál, Frýdek-Místek, Karviná, Nový Jičín, Opava a Ostrava
9. Fotbal - Baník Ostrava, hokej -Vítkovice
10. 8 mandátů

* Věra Jakubková
Strana zelených

1. Okres Karviná, 18 - 20 procent
2. 17 500 korun
3. 1 250 000
4. 9 korun
5. Mittal Steel
6. Lysá hora, 1600 metrů
7. Žádná
8. Bruntál, Frýdek-Místek, Karviná, Nový Jičín, Opava, Ostrava
9. Fotbal - Baník Ostrava, Vítkovice,Třinec
10. Křeslo žádné (2,5 procenta)

* Miroslav Opálka
KSČM

1. Okres Karviná, 24 procent
2. Okolo 17 000 korun
3. 1 251 000
4. 16 korun
5. Zdravotnictví
6. Lysá hora, výšku nevím
7. Příbor
8. Bruntál, Frýdek-Místek, Karviná, Nový Jičín, Opava, Ostrava
9. Fotbal - Baník Ostrava, hokej -Vítkovice
10. 17 křesel

* Martin Říman
ODS

1. Okres Karviná, 18,2 procenta
2. 17 600 a nějaké drobné
3. 1 250 000 a něco
4. Nevím, v Ostravě nejezdím
5. OKD
6. Praděd, 1491 metrů
7. Žádná
8. Bruntál, Frýdek-Místek, Karviná, Nový Jičín, Opava, Ostrava
9. Fotbal - Baník Ostrava, hokej -Vítkovice a Třinec
10. 29 křesel

* Jana Volfová
Nezávislí demokraté

1. Okres Karviná, okolo 18 procent
2. 17 600 korun
3. 1 200 000
4. 10 korun
5. Třinecké železárny
6. Lysá hora, 1200 metrů
7. Hukvaldy, zámek v Kravařích
8. Bruntál, Frýdek-Místek, Karviná, Nový Jičín, Opava, Ostrava
9. Fotbal - Baník Ostrava, hokej -Vítkovice Steel
10. Žádná

* Lubomír Zaorálek
ČSSD

1. Okres Karviná, 17 procent
2. 18 500 korun
3. 1 250 000
4. 9 korun
5. OKD
6. Lysá hora, 1324 metrů
7. Nevím
8. Bruntál, Frýdek-Místek, Karviná, Nový Jičín, Opava, Ostrava
9. Fotbal - Baník Ostrava, hokej - Vítkovice, Třinec
10. 10 nebo 11 křesel

* František Zwyrtek
Nezávislí

1. Okres Karviná okolo 18 procent
2. 16 000 korun
3. 1 350 000
4. 12 až 14 korun
5. OKD
6. Lysá hora, 1600 metrů
7. Nevím
8. Bruntál, Frýdek-Místek, Karviná, Nový Jičín, Opava, Ostrava
9. Fotbal - Baník Ostrava, hokej - Vítkovice, Třinec
10. Žádná

Foto popis|

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - severni Morava a Slezsko

Klíč| krajské volby; Carbol Jiří; KDU

MF DNES zkoušela znalosti politiků
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Kraj Plzeňský | strana: 1 | autor: (ned)

VOLBY 2006

Plzeň - Od Špičáku po Čerchov. Od Viktorie po Spartu. Takový rozptyl měly odpovědi politiků na otázky, týkající se Plzeňského kraje, kde kandidují.
MF DNES se ptala krajských volebních lídrů pěti nejsilnější stran na deset otázek. Prospěli všichni. Lídři KDU-ČSL Jaroslav Lobkowicz a Jiří Pospíšil z ODS by možná mohli dostat i vyznamenání. Politolog Západočeské univerzity Lukáš Valeš se domnívá, že znalost kraje je pro politiky důležitá. "A to i proto, že by poslanci měli reprezentovat nejenom politickou stranu, za kterou byli zvoleni, ale především lidi z regionu. To aby je mohli v parlamentu dobře zastupovat a mohli i mimo stranickou příslušnost podporovat zájmy svého regionu," prohlásil Lukáš Valeš.
V Plzeňském kraji vede Stranu zelených do voleb Eva Tylová, která nepochází z Plzeňského kraje a tudíž o něm nemůže vědět tolik jako její konkurenti. Je to tedy její velká nevýhoda? Politolog se domnívá, že v tomto případě ne. "Nemyslím, že ji to diskvalifikuje. Pokud by to udělala ODS nebo ČSSD, tak by to problém byl. Ale voliči Strany zelených volí stranu. A pro tu v těchto volbách není tak důležité, kdo stojí v čele krajských kandidátek. Motivace volit Zelené je v hledání alternativy ke stávajícímu systému," sdělil Valeš.

(Viz Marně... strana C3)

Foto popis|

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - plzeňský kraj

Klíč| krajské volby; Lobkowicz Jaroslav; KDU

Koho budu letos volit a proč?
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Události a politika | strana: 2 | autor: Martin Stropnický

ANKETA

"Volím Stranu zelených. Podporuji tím svého syna. Jinak si ale myslím, že složení Sněmovny volá po tom, aby do ní přišel někdo nový. A když někdo nový, tak proč ne zelení? Jejich program je mi blízký."

Foto popis|

O autorovi| Martin Stropnický, herec

Spalovnu nestavme, řekl stínový ministr
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Kraj Pardubický | strana: 2 | autor: (ČTK)

Opatovice nad Labem - Senátor za ODS a její stínový ministr životního prostředí Bedřich Moldan není nakloněn kontroverznímu plánu vybudovat v Opatovicích nad Labem na Pardubicku velkou spalovnu komunálních odpadů.
Řekl to dnes v Pardubicích na diskusním fóru ODS k aktuálním ekologickým problémům Pardubického kraje. Lídr krajské kandidátky občanských demokratů Ladislav Libý má k výstavbě zařízení rezervovaný postoj. "Podle mého vlastního názoru bych nové spalovny příliš nepodporoval. I stávající tři velké mají potíže s dostatečně velkým přísunem odpadů," řekl Moldan.
Důraz by spíše kladl na nejrůznější způsoby recyklace a neodsuzuje ani skládkování. "Skládky nejsou tak hrozná věc, za jakou se považují, i když časem budou muset podle nařízení Evropské unie skončit," uvedl Moldan.
Výstavbu spalovny v Opatovicích prosazuje Pardubický kraj, který se zatím marně snaží pro svůj záměr získat města a obce regionu. Zařízení by mělo spalovat 96 tisíc tun odpadu ročně, po kterém zbude více než 30 tisíc tun popílku a škváry.
Libý zatím jasný názor na výstavbu spalovny nemá. Čeká na stanoviska odborníků, kteří mají posoudit dopady na životní prostředí i ekonomiku projektu. "Musí také nastat stav partnerství, spalovna by měla získat podporu samospráv i lidí, kteří tam žijí. Do té doby se nemohu vyjádřit, zda výstavbu podpořím, či ne," řekl Libý.
Shoda, kterou požaduje, však zřejmě hned tak nenastane. Petici proti spalovně podepsalo v posledních dvou letech již několik tisíc lidí, nejvíce se bouří obyvatelé nejbližších obcí Opatovice a Čeperka, ale i ekologické organizace a Strana zelených. Spalovnu odmítá rovněž Hradec Králové a solidárně s ním i Královéhradecký kraj.

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - pardubický kraj

Kdo se o voliče stará nejlépe?
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Střední Čechy | strana: 3 | autor: MARCELA JURKOVÁ

KANDIDUJÍ V KRAJI. ZNAJÍ HO? Středočeští lídři politických stran, které mají největší šanci dostat se do Poslanecké sněmovny, odpovídali na otázky MF DNES o zaměstnanosti v kraji, počtu obyvatel i sportu. Jediný Vlastimil Tlustý z ODS odmítl.

VOLBY 2006

Střední Čechy - Sociálně demokratický poslanec František Vnouček je v Benešově vítanou osobou. Není divu. Právě díky němu má příští rok začít přeměna křižovatky U Topolu, téměř denně ucpané kvůli nehodám. Vnouček přes své spolustraníky ve vládě přestavbu křižovatky na víceúrovňovou prosazoval tak dlouho, až na ni stát z rozpočtu uvolnil sto milionů korun. A to není všechno.
Jeho lobbing je patrný i u výstavby kruhového objezdu u obchodního domu, na který sehnal 3,6 milionu korun, či v případě výstavby bytů nebo domu s pečovatelskou službou. "Kdyby se do toho nevložil, určitě by nás to stálo více peněz," podotkl starosta Benešova Petr Kouba z ODS . Na výstavbu 27 bytů v Žižkově ulici dostalo město dotaci kolem 14,8 milionu korun, na dům s pečovatelskou službou, který bude hotový ještě v květnu, to bylo 13 milionů.
Ač nějakou "malou domů" se může chlubit většina středočeských poslanců, tolik peněz jako Vnouček nikdo z nich pro svůj region sehnat nedokázal. I tak jsou starostové vděčni za každou korunu, kterou pomocí poslanců získají. Tomáš Teplík z ODS například pomohl Mělníku s dotací na zpřístupnění věže katolického kostela svatého Pavla a Petra.
Usnadnil městu jednu z etap rekonstrukce zimního stadionu, peníze poslal i na sportoviště do Nebužel," uvedl starosta Miroslav Neumann, sám z ODS. I proto možná chválí dalšího stranického poslance Vlastimila Tlustého. "Pomohl městu po povodních. Z vlastní kapsy přispěl padesáti tisíci. Pomáhal i se zajišťováním různých grantů," řekl Neumann.
Také v rodném městě Slaný je Tlustý oblíbený. Poté, co sehnal peníze na stavbu slánského akvaparku, pomohl v tomto volebním období se zajištěním financí na rekonstrukci Městského centra Grand.
Čáslavští zase chválí spolupráci s ministrem Milanem Urbanem z ČSSD. "Když byl ještě poslancem, získával pro nás hodně dotací," řekl místostarosta Jaromír Strnad a vypočítal, že díky němu se mohly zrekonstruovat městské lázně za 40 milionů korun, postavit 3. základní škola a z 90 procent opravit městská nemocnice.
Nejde přitom jen o peníze. Mladoboleslavští radní se na poslance obrátili s prosbou při prosazení vyhlášky proti pití alkoholu na veřejných prostranstvích. Prosadit novelu zákona, která by zákaz umožnila, se ale komunistickému poslanci Stanislavu Grospičovi ani jeho kolegovi Josefu Janečkovi z KDU-ČSL nepodařila.

***

* Otázky lídrům
(a správné odpovědi)

1. Kde je v kraji nejvyšší nezaměstnanost a kolik procent?
(Kutná Hora: 8,7 %)

2. Jaký byl loni průměrný plat v kraji?
(18 626 Kč)

3. Kolik lidí žije v kraji?
(přibližně 1 160 000 obyvatel)

4. Kolik stojí jízdenka z Prahy do Kladna?
(46 až 52 korun)

5. Jaký je největší zaměstnavatel v kraji?
(Škoda Auto Mladá Boleslav)

6. Jaké je nejvyšší položené místo v kraji a kolik je to metrů nad mořem?
(Brdy, vrchol Tok, 862 metrů nad mořem)

7. Které památky v kraji jsou na seznamu dědictví UNESCO?
(historické jádro města Kutná Hora)

8. Vyjmenujte okresy v kraji.
(celkem 12: Benešov, Beroun, Kladno, Kolín, Kutná Hora, Mělník, Mladá Boleslav, Nymburk, Praha-východ, Praha-západ, Příbram, Rakovník)

9. Které fotbalové a hokejové kluby v kraji hrají nejvyšší soutěž?
(fotbalovou 1. ligu: Mladá Boleslav, Příbram a hokejovou extraligu: Kladno)

10. Kolik procent získala vaše strana v posledních krajských volbách a kolik křesel v krajském zastupitelstvu?
(ODS: 44,6 % = 32 mandátů, KSČM: 19 % = 14 mandátů, ČSSD: 16,7 % = 12 mandátů, KDU-ČSL: 6,6 % = 4 mandáty, Strana zelených: 2 % = 0 mandátů)

* Vlastimil Tlustý
lídr ODS

odmítl odpovědět na otázky

* Olga Zubová
lídr Strany zelených

1. Na Kutnohorsku a na Kladensku, mám tušení, že je kolem 9 procent.
2. Záleží na tom jak kde. Na Mladoboleslavsku je to 20 tisíc korun, jinde je to 17 tisíc korun, takže v celém kraji 18 tisíc korun.
3. 1 440 000.
4. Z Prahy do Kladna jsem vlakem nikdy nejela, takže nevím. Z Kutné Hory do Prahy tam a zpátky stojí 112 korun.
5. Pravděpodobně mladoboleslavská Škodovka.
6. Nevím.
7. Kutnohorské památky: chrám Svaté Barbory, Jezuitská kolej, Kostnice - vlastně celé středověké centrum Kutné Hory.
8. Mladá Boleslav, Kutná Hora, Kolín, Příbram, Kladno, Rakovník, Benešov.
9. Nejsem sportovec, takže to nevím. V hokeji je to samozřejmě Kladno.
10. V krajských volbách měla naše strana kolem 2,5 procenta a v krajském zastupitelstvu nezískala žádný mandát.

* Milan Urban
lídr ČSSD

1. Vysoká nezaměstnanost je na Kutnohorsku a Kolínsku, pohybuje se mezi 9 a 10 procenty.
2. Hrubá mzda se pohybuje kolem 19 tisíc korun.
3. 1 150 000.
4. Zákaznická jízdenka z Čáslavi do Prahy stojí 120 korun, takže řekněme, že z Prahy do Kladna je to mezi 40 až 50 korunami.
5. Škoda Auto Mladá Boleslav.
6. Nevím, bude to mezi 600 až 650 metry. Vzhledem k tomu, že střední Čechy jsou hodně malebné, bude takových míst více.
7. Kutná Hora město.
8. Je jich 12, a to Praha-východ, Praha-západ, Mělník, Beroun, Nymburk, Kolín, Kutná Hora, Benešov, Příbram, Kladno, Rakovník a Mladá Boleslav.
9. Fotbalová je Mladá Boleslav a Příbram, hokejové Kladno.
10. Krajské volby pro nás nebyla žádná sláva, získali jsme asi 15 procent, a to možná nadsazuji.
Křesel máme v zastupitelstvu 12.

* Vlasta Parkanová
lídr KDU-ČSL

1. Kladno, kolik procent to je, ale nevím.
2. Průměrná hrubá mzda je 17 680 korun.
3. 1 140 000.
4. Přiznávám, že jsem vlakem dlouho nejela, takže tipuji mezi 10 až 20 korunami.
5. Škoda Auto Mladá Boleslav.
6. Název nejvýše položeného místa nevím, ale určitě jsou to Brdy a vrchol je kolem 850 metrů nad mořem.
7. Celé historické jádro Kutné Hory, konkrétně chrám Svaté Barbory, Vlašský dvůr či Kostnice.
Myslím, že by tam měla patřit i Svatá Hora, ale není tam.
8. Praha-západ, Praha-východ, Rakovník, Příbram, Kutná Hora, Benešov, Mladá Boleslav.
Křižuji to pořád, ale teď si další nevybavím.
9. Já sport vůbec nesleduji, takže fakt nevím.
10. Nic moc, bylo to pod 6,7 prcenta a v zastupitelstvu máme čtyři křesla.

* Stanislav Grospič
lídr KSČM

1. Nejvyšší nezaměstnanost je na Kutnohorsku, kolem 8,9 %.
2. 18 600 a nějaké drobné.
3. Zhruba 1 100 000.
4. Já jsem Boleslavák. Z Mladé Boleslavi do Prahy to vycházelo kolem stovky.
5. Doufám, že se nespletu, ale myslím, že je to Auto Škoda Mladá Boleslav.
6. Měly by to být Brdy, pokud se nepletu, tak vrchol Praha a je to něco málo pod 900 metrů -přesněji 890 metrů nad mořem.
7. Tuším, že je to chrám Svaté Barbory v Kutné Hoře.
8. Je jich 12, a je to: Praha-východ, Praha-západ, Příbram, Beroun, Kladno, Rakovník, Mělník, Mladá Boleslav, Nymburk, Kolín, Kutná Hora.
9. První ligu hrají u nás v Mladé Boleslavi, ostatní, přiznávám, nesleduji.
10. Křesel jsme získali 14, to je o dvě méně než v přecházejících volbách. Skončili jsme druzí a mám pocit, že to bylo kolem 20 %.

Foto popis|

O autorovi| MARCELA JURKOVÁ s přispěním Markéty Buškové a Jany Charvátové

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - střední čechy (střed)

Klíč| krajské volby; Janeček Josef - poslanec; Parkanová Vlasta;  KDU

Jak volební lídři znají svůj kraj?
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Kraj Hradecký | strana: 3 | autor: JAN HRUDKA

MATURITA POLITIKŮ. Výsledky svých stran v posledních krajských volbách znají lídři současných kandidátek pro parlamentní volby téměř dokonale, na region s největší nezaměstnaností v Královéhradeckém kraji si však nevzpomněl ani jeden z nich.

Hradec Králové - Kdyby si současní maturanti u zkoušky dospělosti vytáhli otázku, které je nejvyšší místo v kraji a v jaké nadmořské výšce leží nebo které památky v kraji jsou zapsány na světovém seznamu kulturního dědictví UNESCO, asi by zajásali. Ne tak lídři pěti nejsilnějších stran v Královéhradeckém kraji, jimž Mladá fronta DNES telefonicky položila sérii otázek, jež měly prověřit jejich znalosti volebního regionu.

Krajskou maturitu by složili, ale ne na výbornou

"Tak to jste mě tedy zaskočil!" byla častá reakce na otázky týkající se nezaměstnanosti, průměrného výdělku či hokejových a fotbalových klubů hrajících nejvyšší soutěže. Přesto by volební lídři maturitu ze znalostí Královéhradeckého kraje zvládli, na výtečnou by to však nebylo. Většinu otázek dokázali oslovení politici zodpovědět správně či s drobnou odchylkou. Například na dotaz, kolik obyvatel má Královéhradecký kraj, se správné odpovědi nejvíce přiblížili Jiří Hanuš (KDU-ČSL) a Hana Orgoníková (ČSSD), kteří shodně uvedli 550 tisíc, což je jen o necelé dva tisíce víc, než udává královéhradecká pobočka Českého statistického úřadu. K 31. prosinci loňského roku to bylo přesně 548 368 obyvatel.
Lídři také poměrně přesně určili průměrný plat v kraji, nejblíže skutečné částce 16 934 koruny v roce 2005 byla Orgoníková.
Větší problémy působila lídrům odpověď na otázku, kde je v kraji nejvyšší nezaměstnanost. "Určitě to je někde nahoře. Severovýchod kraje? Nezaměstnanost na vesnicích je však určitě vyšší než ve městech," přemýšlel nad otázkou lídr Strany zelených Stanislav Penc. Pak jmenoval Broumovsko, jemuž přisoudil třináct procent lidí bez práce.

Na nezaměstnanost na Trutnovsku zapomněli

Na broumovský region vsadili i Zdeňka Horníková (ODS) a Jiří Hanuš. "Další region s výraznou mírou nezaměstnanosti je Novobydžovsko," dodal lídr lidovců. Soňa Marková (KSČM) jmenovala Jičínsko, ale podle dat statistiků za poslední čtvrtletí loňského roku byla v kraji nejvyšší nezaměstnanost na Trutnovsku - 8,45 procenta.
Otázkou na cenu jízdného v krajském městě se nechala zaskočit Zdeňka Horníková, která jízdní tarif odhadla na šest až osm korun. "První pásmo stojí dvanáct korun, pak je tam ještě druhé pásmo, ale kolik stojí, nevím. Já ho nepoužívám," uvedla Orgoníková. Přesnou částku 12 korun určili i zbývající volební lídři.
I když o Sněžce jako o nejvýše položeném místě kraje nikdo z dotázaných nepochyboval, její nadmořskou výšku udávanou v současných mapách správně určily jen Orgoníková a Marková. Horníková a Hanuš o metr přestřelili a Penc bez mučení přiznal, že si na nadmořskou výšku Sněžky nevzpomíná.

Památky UNESCO politici většinou neznají

Zatímco poslední otázku testu, která se týkala zastoupení jejich stran v krajském zastupitelstvu, zvládli všichni téměř na výbornou (jen Marková se od skutečného výsledku KSČM odchýlila o dvě procenta), chytákem se pro většinu lídrů ukázala být otázka, které památky v kraji jsou zapsány na seznamu UNESCO. "Braunův Betlém? Myslím, že je tam Litomyšl, ale ta zase není v našem kraji," uvažoval Penc.
Jiří Hanuš přisoudil zápis do světového kulturního dědictví, na němž je z Česka dvanáct památek, hned třem pamětihodnostem z kraje: kostelíku ve Slavoňově na Náchodsku, Kuksu i Novému Městu nad Metují. Na Nové Město vsadila i Marková, Orgoníková na Kuks. Jediná správná odpověď zazněla od lídra ODS Horníkové: Z památek v Královéhradeckém kraji není na seznamu UNESCO ani jedna.
"V našem kraji je pouze jedenáct národních kulturních památek," uvedl Milan Smolík z oddělení kultury a památkové péče krajského úřadu.
Pokud si zájemci budou chtít prohlédnout některou z pamětihodností zapsaných UNESCO, nejblíže jsou zámek v Litomyšli a historické jádro Kutné Hory.

Ve sportu se většina dotázaných orientuje

Podobným chytákem byla otázka, které fotbalové a hokejové kluby v kraji hrají nejvyšší soutěž. "Hradečtí hokejisté hrají první ligu a fotbalisté Hradce druhou ligu. Hned za nimi jsou ve třetí lize náchodští fotbalisté," říkala Horníková.
Marková přiznala, že neví, Hanuš a Orgoníková věděli, že žádný hokejový ani fotbalový klub v kraji nejvyšší soutěž nehraje. Ve fotbale, kde je nejvyšší soutěží první liga, hraje Hradec druhou ligu a v hokeji (nejvyšší je extraliga) bojují hradečtí hokejisté v první lize).

***

* Otázky MF DNES

1. Kde je v Královéhradeckém kraji nejvyšší nezaměstnanost a kolika dosahuje procent?
(na Trutnovsku 8,45 % - duben 2006)

2. Jaký byl vloni v kraji průměrný plat?
(16 934 Kč - rok 2005)

3. Kolik lidí v kraji žije?
(548 368 - k 31.12.2005)

4. Kolik stojí základní jízdné v městské hromadné dopravě v krajském městě?
(12 Kč)

5. Který je největší zaměstnavatel v kraji?
(Fakultní nemocnice Hradec Králové)

6. Které je nejvýše položené místo v kraji a kolik má metrů nad mořem?
(Sněžka, 1602 m n. m.)

7. Které památky v kraji jsou na seznamu dědictví UNESCO?
(žádné)

8. Vyjmenujte okresy v kraji.
(Hradec Králové, Jičín, Náchod, Rychnov nad Kněžnou, Trutnov)

9. Které fotbalové a hokejové kluby v kraji hrají nejvyšší soutěž?
(žádné, hradečtí fotbalisté - 2. liga, hradečtí hokejisté - 1. liga)

10. Kolik procent hlasů získala vaše strana v posledních krajských volbách a kolik má křesel v krajském zastupitelstvu?

Zdeňka Horníková
lídr ODS

Nezaměstnanost: Broumovsko, 9 %
Průměrný plat: 16 300 Kč
Počet obyvatel: 530 tisíc
Jízdné v Hradci Králové: 6 nebo 8 Kč
Největší zaměstnavatel: nevím
Nejvýše položené místo: Sněžka, 1603 m n. m.
Památky UNESCO: žádné
Okresy v kraji: Hradec Králové, Jičín, Náchod, Rychnov nad Kněžnou, Trutnov
Kluby hrající nejvyšší soutěž: hradečtí fotbalisté - 2. liga, hradečtí hokejisté - 1. liga
Výsledek strany v krajských volbách: 38,39%, 21 mandátů (přesně 39,28 %, 21)

Hana Orgoníková
lídr ČSSD

Nezaměstnanost: Novobydžovsko, okolo 10 %
Průměrný plat: téměř 17 tisíc Kč
Počet obyvatel: 550 000
Jízdné v Hradci Králové: 12 Kč
Největší zaměstnavatel: Fakultní nemocnice Hradec Králové
Nejvýše položené místo: Sněžka, 1602 m n. m.
Památky UNESCO: Kuks
Okresy v kraji: Hradec Králové, Jičín, Náchod, Rychnov nad Kněžnou, Trutnov
Kluby hrající nejvyšší soutěž: žádné
Výsledek strany v krajských volbách: 11,97%, 6 mandátů (správně 11,97%, 6)

Soňa Marková
lídr KSČM

Nezaměstnanost: Jičínsko, přes 9%
Průměrný plat: necelých 16 tisíc Kč
Počet obyvatel: přes 500 tisíc
Jízdné v Hradci Králové: 12 Kč
Největší zaměstnavatel: Škoda Auto Kvasiny
Nejvýše položené místo: Sněžka, 1602 m n. m.
Památky UNESCO: Nové Město nad Metují
Okresy v kraji: Hradec Králové, Jičín, Náchod, Rychnov nad Kněžnou, Trutnov
Kluby hrající nejvyšší soutěž: žádné
Výsledek strany v krajských volbách: okolo 18%, 8 mandátů (správně 16,66%, 8 mandátů)

Stanislav Penc
lídr Strany zelených

Nezaměstnanost: Broumovsko, asi 13%
Průměrný plat: okolo 15 tisíc Kč
Počet obyvatel: 500 000
Jízdné v Hradci Králové: 12 Kč
Největší zaměstnavatel: nevím
Nejvýše položené místo: Sněžka, nevím
Památky UNESCO: Braunův Betlém
Okresy v kraji: Hradec Králové, Jičín, Náchod, Rychnov nad Kněžnou, Trutnov
Kluby hrající nejvyšší soutěž: fotbalisté a hokejisté Hradce
Výsledek strany v krajských volbách: 2,5%, žádný mandát (správně 2,5 %, 0)

Jiří Hanuš
lídr KDU-ČSL

Nezaměstnanost: Broumovsko, okolo 10%
Průměrný plat: 15 600 Kč
Počet obyvatel: 550 000
Jízdné v Hradci Králové: 12 Kč
Největší zaměstnavatel: Fakultní nemocnice v Hradci Králové
Nejvýše položené místo: Sněžka, 1603 m n. m.
Památky UNESCO: Slavoňov, Nové Město nad Metují, Kuks
Okresy v kraji: Hradec Králové, Jičín, Náchod, Rychnov nad Kněžnou, Trutnov
Kluby hrající nejvyšší soutěž: žádný
Výsledek strany v krajských volbách: okolo 10,3%, pět mandátů (přesně 10,35%, 5)

Foto popis|

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - východní Čechy (hradec králové)

Klíč| krajské volby; Hanuš Jiří; KDU

Jak politici (ne)znají svůj kraj
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Východní Morava | strana: 3

ZNALOSTI POLITIKŮ. Lídři politických stran ve Zlínském kraji prokázali v rychlém telefonickém testu MF DNES dobré znalosti regionu. Překvapením je odpověď ministra práce Zdeňka Škromacha, který neví, kde je už tři roky nejvyšší nezaměstnanost.

* Otázky lídrům
1. Kde je v kraji nejvyšší nezaměstnanost a kolik je procent? (Kroměřížsko, 11.5 %).
2. Jaký byl loni průměrný plat v kraji? (16 388 korun).
3. Kolik obyvatel žije ve Zlínském kraji? (590 tisíc, k 1. 1. 2005)
4. Kolik stojí základní jízdné v městské hromadné dopravě v krajském městě? (9 korun)
5. Jaký je největší zaměstnavatel v kraji?
(Barum Continental Otrokovice, zaměstnává 4300 lidí)
6. Jaké je nejvýše položené místo v kraji a kolik je to metrů nad mořem?
(Čertův mlýn, 1206 m n. m.)
7. Které památky v kraji jsou na seznamu dědictví UNESCO?
(Areál Arcibiskupského zámku v Kroměříži)
8. Vyjmenujte okresy v kraji.
(Kroměříž, Uherské Hradiště, Vsetín, Zlín)
9. Které fotbalové a hokejové kluby v kraji hrají nejvyšší soutěž?
(fotbal: Zlín, Uherské Hradiště, hokej:Zlín, Vsetín)
10. Kolik procent hlasů získala vaše strana v posledních krajských volbách a kolik má křesel v krajském zastupitelstvu?
( KDU-ČSL - získala 21,3 % a 11 zastupitelů, ODS - 30,1 % a 16 zastupitelů, KSČM - 15,5 % a 8 zastupitelů, ČSSD - 13,7 % a 7 zastupitelů, Strana zelených 2,7 % a žádné křeslo zastupitele)

PETR NEČAS
ODS

Nezaměstnanost: Kroměřížsko, 11,4 procenta. Průměrný plat: Kolem patnácti tisíc korun. Počet obyvatel: 588 tisíc.
Jízdné ve Zlíně: Mezi 15 a 20 korunami.
Největší zaměstnavatel: Možná Barum Continental.
Nejvyšší místo: Podle mého názoru je to Kněhyně, ale je diskutabilní. kudy vede hřeben, jestli je ještě ve Zlínském kraji nebo už v Moravskoslezském. Výška je 1080 metrů.
Památky UNESCO: Kroměříž Okresy: Vsetín, Zlín, Kroměříž, Uherské Hradiště.
Fotbal a hokej v lize: Zlín a 1. FC Slovácko ve fotbale, Vsetín a Zlín v hokeji.
Minulý úspěch strany: Šestnáct křesel, 31 procent.

ZDENĚK ŠKROMACH
ČSSD

Nezaměstnanost: Vsetín, zhruba 11,4 procenta.
Průměrný plat: 16 400 korun.
Počet obyvatel: U hranice 600 tisíc.
Jízdné ve Zlíně: Tady nejezdím, takže nevím.
Největší zaměstnavatel: Fatra Napajedla, Barum Otrokovice a snad i okresní nemocnice.
Nejvyšší místo: Radhošť, kolem 1200 metrů.
Památky UNESCO: V Kroměříži zámek a zahrady. O zařazení žádají Luhačovice.
Okresy: Zlín, Hradiště, Kroměříž a Vsetín. Fotbal a hokej v lize: Hokejovou extraligu hrají Zlín a Vsetín, ligový fotbal se hraje v Hradišti a Zlíně.
Minulý úspěch strany: V kraji máme sedm zastupitelů, v procentech si nejsem jistý, někde kolem dvanácti.

VLASTISLAV ANTOLÁK
KSČM

Nezaměstnanost: Vsetínsko - 11,2 procenta.
Průměrný plat: Kolem 14 500 korun.
Počet obyvatel: Zaokrouhleně 585 tisíc lidí.
Jízdné ve Zlíně: Odhaduji, že kolem deseti korun.
Největší zaměstnavatel: Barum Continental, asi tři tisíce lidí.
Nejvyšší místo: Možná Velký Javorník, kolem tisíce metrů.
Památky UNESCO: Kroměřížské zahrady.
Okresy: Zlín, Hradiště, Kroměříž a Vsetín. Fotbal a hokej v lize: Vsetín a Zlín hokej, fotbal Zlín a Hradiště.
Minulý úspěch strany: V krajském zastupitelstvu máme osm mandátů, procentní zisk v minulých volbách byl kolem 16,4 procenta.

MICHAELA ŠOJDROVÁ
KDU-ČSL

Nezaměstnanost: Kroměříž, asi 11,9 procenta.
Průměrný plat: 16 900 korun.
Počet obyvatel: 596 tisíc.
Jízdné ve Zlíně: Do Zlín nejezdím, srovnání s Kroměříží - takže odhadem deset korun. Největší zaměstnavatel: Barum.
Nejvyšší místo: Kelčský Javorník, možná Radhošť. Měří devět set metrů?
Památky UNESCO: Zámek a zahrady v Kroměříži.
Okresy: Vsetín, Zlín, Kroměříž a Uherské Hradiště.
Fotbal a hokej v lize: Fotbal Hradiště a Zlín, hokej Zlín a Vsetín.
Minulý úspěch strany: Asi 22 procent, v zastupitelstvu máme devět lidí.

FRANTIŠEK ŠULGAN
Strana zelených

Nezaměstnanost: Okresy Vsetín a Zlín, tipuju 10,6 procenta.
Průměrný plat: 17 000 korun.
Počet obyvatel: Pohybuje se kolem 596 tisíc.
Jízdné ve Zlíně: Ve Zlíně nejezdím.
Největší zaměstnavatel: Mohla by to být Barumka.
Nejvyšší místo: Je to Čertův mlýn v Beskydech, měří 1206 metrů.
Památky UNESCO: Zahrady v Kroměříži.
Okresy: Zlín, Vsetín, Uherské Hradiště a Kroměříž.
Fotbal a hokej v lize: Zlín a Vsetín v hokeji, Zlín a Hradiště hrají fotbal.
Minulý úspěch strany: Tuším 2,65 procenta, nezískali jsme žádné křeslo. V Rožnově jsme ale měli 12,5 procenta.

Foto popis|

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - jihovýchodní Morava

Klíč| krajské volby; Šojdrová Michaela; KDU

Nejvýš je Čertův mlýn? To snad ne, divili se politici
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Východní Morava | strana: 3 | autor: JAN FILGAS

Zlínský kraj - Mají lídři pěti nejsilnějších politických stran alespoň základní znalosti o kraji, ve kterém kandidují? V kvízu, obsahující deset jednoduchých otázek, žádný z nich ostudu sobě ani své straně neudělal. Naprostá shoda však byla jen u tří. Všichni správně vyjmenovali čtyři okresy Zlínského kraje i kluby, které hrají nejvyšší domácí hokejovou a fotbalovou soutěž. Shodli se také na jméně největšího místního zaměstnavatele, kterým je otrokovický Barum Continental.
Všichni politici měli při kvízu stejné podmínky. Museli okamžitě a bez přípravy reagovat na deset otázek. Drobnou výjimkou byl pouze sociálně demokratický ministr Zdeněk Škromach, který napřed přes mluvčí vzkázal, že po telefonu nebude odpovídat. "Pokud nebude znát okruh otázek, je ministr přístupný pouze k dotazování tváří v tvář," uvedla ministrova mluvčí Kateřina Beránková.
Zdeněk Škromach tak oproti ostatním lídrům s mírným předstihem věděl, že jej čeká deset "blíže nespecifikovaných" otázek. O čtyřiadvacet hodin později na ně ochotně a poměrně přesně odpověděl. "Přísahám, že jsem nic nezjišťoval ani nevěděl, jaké otázky to mohou být," řekl ministr.

Překvapení: Radhošť není nejvyšší

Nejlépe a nejpřesněji odpovídali Zdeněk Škromach a lídr ODS Petr Nečas. Ten jako jediný konkrétně věděl téměř na desetinu procenta aktuální míru nezaměstnanosti. A také to, že v této oblasti je nejvíce postiženým regionem Kroměřížsko.
Lídr Strany zelených František Šulgan chybně uvedl, že nejvíce lidí bez práce je na Zlínsku. Nejvíce politici tápali, pokud měli uvést nejvyšší místo kraje. Michaela Šojdrová z KUD-ČSL uvedla Kelčský Javorník, František Šulgan Čertův mlýn, Petr Nečas Kněhyni, Vlastislav Antolák z KSČM zase Velký Javorník. Ročenka Českého statistického úřadu sice uvádí, že je to Radhošť měřící 1129 metrů, což věděl Zdeněk Škromach. Odborníci se ale shodují, že nejvyšším místem je Čertův mlýn. "Je to sporné. Nejvyšší z těchto vyjmenovaných hor je Kněhyně, ale ta už je v Moravskoslezském kraji. Podle map je zřejmé, že hranice okresů prochází přesně vrcholem Čertova mlýna. Radhošť tedy v tomto případě není správná odpověď," vysvětlil Milan Orálek, ochránce přírody z Valašského Meziříčí. Vítězem "sporu" se tak stal František Šulgan, který uvedl i přesnou výšku Čertova mlýna 1206 metrů.
Také otázka na cenu základního jízdného v městské hromadné dopravě ve Zlíně dala lídrům hodně zabrat, přesnou odpověď neznal nikdo. Všichni se omlouvali tím, že pokud do krajského města přijedou, obvykle jezdí autem. "Ale mělo by to být kolem deseti korun," odhadoval Vlastislav Antolák. Základní jízdné v krajském městě je za devět.
Zcela přesné a detailní informace měli lídři o výsledcích svých partají v minulých krajských volbách i o tom, kolik jejich stranických kolegů zasedá v krajském zastupitelstvu.

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - jihovýchodní Morava

Klíč| krajské volby; Šojdrová Michaela

Mezi lídry jedničkáři nejsou
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Kraj Pardubický | strana: 3 | autor: VÍTĚZSLAV DITTRICH

VŠEOBECNÝ ROZHLED. MF Dnes otestovala, jaké mají lídři nejsilnějších stran v regionu základní vědomosti o kraji. Jedničku by nedostal jediný politik.

Pardubice - Lídři pěti nejsilnějších stran v kraji se už zanedlouho nejspíš posadí do lavic Poslanecké sněmovny. Jak by uspěli ve školních lavicích? Podle stručného kvízu MF Dnes by jedničkáři rozhodně nebyli. Například na otázku, jak je vysoká nejvyšší hora v kraji, neuměl kromě lídra Strany zelených Pavla Křivky přesně odpovědět nikdo.
Ten zase ale plaval spolu se sociálnědemokratickým ministrem pro místní rozvoj Radko Martínkem v otázce, která firma je největším zaměstnavatelem v kraji. Křivka sázel na pardubickou Synthesii a Martínek tipoval lanškrounskou firmu AVX. Přitom správná odpověď je, že nejvíce lidí v Pardubickém kraji zaměstnává tchajwanská společnost Foxconn.
Radko Martínek a chrudimský starosta Ladislav Libý, který kandiduje za ODS, na sebe prozradili, že v Pardubicích nikdy nejeli městskou hromadnou dopravou nebo si do ní alespoň nikdy nekoupili jízdenku. Martínek odhadl cenu základního jízdného na deset až dvanáct korun a Libého překvapilo, že za jízdenku se v Pardubicích neplatí patnáct korun.
Na druhou stranu je třeba přiznat, že mezi lídry by se nenašel jediný Pažout nebo Horáček. Kdyby došlo ke známkování výsledků testu, který poslaneckým kandidátům zadala redakce MF Dnes, žádný z nich by nedostal hoší známku než trojku.

***

* Otázky MF DNES

1. Ve kterém okresu je nejvyšší nezaměstnanost? (Svitavy, 11,50%)

2. Kolik stojí základní jízdné v pardubické MHD? (10 korun)

3. Jaký je největší zaměstnavatel v kraji? (Foxconn Pardubice, 3500 lidí)

4. Jaké je nejvýše položené místo v kraji a kolik je to metrů nad mořem? (Králický Sněžník, 1423 metrů)

5. Vyjmenujte okresy v kraji (Chrudim, Pardubice, Svitavy, Ústí n. O.)

6. Které kluby v kraji hrají nejvyšší soutěž v hokeji nebo fotbalu? (HC Moeller Pardubice)

7. Kolik procent získala vaše strana v posledních krajských volbách a kolik získala křesel v zastupitelstvu?

Radko Martínek
lídr ČSSD

1. Svitavský okres. V mikroregionech Svitavska a Moravskotřebovska se pohybuje i nad 13 procenty.
2. Nejsem z Pardubic, takže jen odhaduji, že to bude mezi 10 a 12 korunami.
3. Společnost AVX.
4. Králický Sněžník. Výšku tipuji na 1224 metrů nad mořem.
5. Pardubice, Chrudim, Ústí nad Orlicí a Svitavy.
6. Pardubický hokejový klub
7. V posledních krajských volbách získala sociální demokracie kolem 17 procent hlasů a sedm křesel v krajském zastupitelstvu.
(Skutečnost: 13,22% hlasů, 6 mandátů)

Ladislav Libý
lídr ODS

1. Svitavy se zhruba 8,5 procenty.
2. 15 korun.
3. Foxconn.
4. Nejvyšší horou v kraji je Králický Sněžník. Jeho nadmořskou výšku neznám a neodvažuji se ani hádat.
5. Chrudim, Svitavy, Ústí nad Orlicí a Pardubice.
6. Pardubice hrají hokejovou extraligu. Ve fotbale se kraj dostal nejvýše do druhé ligy.
7. V posledních krajských volbách jsme získali dvaatřicet procent a v krajském zastupitelstvu máme sedmnáct lidí. (Skutečnost: 34,45 procent hlasů, osmnáct mandátů).

Pavel Severa
Lídr KDU-ČSL

1. Svitavy, kolem 10 procent.
2. 10 korun.
3. Foxconn.
4. Králický Sněžník, 1420 metrů.
5. Pardubice, Chrudim, Ústí nad Orlici, Svitavy.
6. HC Pardubice
7. KDU-ČSL šla do krajských voleb jako součást Koalice pro Pardubický kraj, získala asi 24 procent a 12 křesel. (Skutečnost: 22,79% hlasů, 12 mandátů)

Václav Snopek
krajský lídr KSČM

1. Svitavy, kolem 11 procent
2. 10 korun.
3. Synthesia Pardubice, Foxconn. Pardubice a Karosa Vysoké Mýto.
4. Králický Sněžník, 1433 metrů.
5. Chrudim, Pardubice, Svitavy a Ústí nad Orlicí.
6. HC Moeller Pardubice
7. Kolem 18 procent hlasů a devět křesel v zastupitelstvu. (Skutečnost: 17,34% hlasů, 9 mandátů)

Pavel Křivka
lídr Strany zelených

1. Okres Svitavy. Kolik to ale je procent, nevím.
2. 10 korun.
3. Řekl bych, že největším zaměstnavatelem v regionu budou České dráhy a Synthesia.
4. Králický Sněžník, 1424 metrů.
5. Pardubice, Ústí nad Orlicí, Chrudim a Svitavy.
6. HC Pardubice
7. 2,3 % a žádné křeslo. (Skutečnost: 2,16% hlasů, žádný mandát)

Foto popis| KRÁLICKÝ SNĚŽNÍK. Nejvyšší horu kraje znali v kvízu MF Dnes všichni politici. Jak je vysoká, však věděl jediný.
Foto autor| FOTO: MAFA

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - pardubický kraj

Klíč| krajské volby; Koalice pro Pardubický kraj; Severa Pavel; KDU

Čtyři lídři se v kraji vyznají
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Jižní Čechy | strana: 3 | autor: MARCELA HONSOVÁ

OTÁZKY O KRAJI. Jihočeští lídři politických stran, které mají šanci získat v parlamentních volbách nad 2,5 procenta hlasů, odpovídali na otázky o zaměstnanosti v kraji, počtu obyvatel i jízdném v budějovické hromadné dopravě. Vítězslav Jandák odmítl.

Jižní Čechy - Mezi lídry, kteří vedou do parlamentních voleb politické strany v Jihočeském kraji, je pouze jeden, který se sérii otázek Mladé fronty DNES vyhnul.
Vítězslav Jandák reprezentující na jihu Čech sociální demokraty s největší pravděpodobností odhadl, že jako Pražák by těžko obstál ve znalostech jižních Čech. Všichni ostatní lídři dokázali, že region, ve kterém žijí a chtějí jej zastupovat ve Sněmovně, více méně znají.
Dana Kuchtová ze Strany zelených, Tom Zajíček z Občanské demokratické strany i komunista Vojtěch Filip se k otázkám o regionu postavili bez větších vytáček. Naopak šéf lidovců a křesťanů Miroslav Kalousek s nimi hrubě nesouhlasil. Několikrát vzal, jak se říká, boží jméno nadarmo, ale odpovědím se nevyhnul.
"Bože můj, domnívám se, že statistickou ročenku se může naučit i debil, ale už neví, co s tím problémem dělat. Schopnosti politika se nepoznají podle toho, zda umí statistiku. Vůbec to nevypovídá o kvalitě práce politika. Bože, to je tak ponižující..." Zbytek jihočeských lídrů z pětice oslovených politických stran, které podle průzkumů mají šanci získat nad 2,5 procenta hlasů, se s otázkami vyrovnal s nadhledem. I když Kuchtová jako bývalá učitelka měla obavy z výsledné známky. "Dostanu vysvědčení? Já se potím jak při zkoušce na vysoké škole," glosovala zástupkyně zelených.
Jihočeská příloha Mladé fronty DNES dnešním testem netvrdí, že politik by měl například bezpodmínečně znát místa regionu, ve kterém kandiduje, zapsaná na seznamu UNESCO. Ale na škodu by mu povědomí, kde je v kraji třeba nejvyšší nezaměstnanost či jaký je průměrný plat, určitě nebylo.
Nejvíce správných odpovědí z deseti položených otázek dosáhl Tom Zajíček z ODS. Sportovně řečeno 7:3. Jeho volební soupeři často odpověděli správně jen napůl, tedy část otázky.
Zajíček však jako jediný ze čtveřice dotazovaných chybně označil okres s největší nezaměstnaností -místo Krumlovsko odpověděl Prachaticko. A jihočeský průměrný plat také neznal. "Rozhodně je pod republikovým průměrem. V kraji jsou platy nejnižší a úspory nejvyšší," zamlouval odpověď.
Jen jednu stoprocentně chybnou odpověď měl Filip, kterému dělala největší problém otázka týkající se největšího jihočeského zaměstnavatele. Stejně jako ostatním lídrům.
"Z průmyslových podniků by to mohl být Koh-i-noor, ČEZ. Ale průmyslový podnik to nebude, tak asi kraj, který zaměstnává učitele. Mám takovou obavu, že to bude kraj," mínil Filip. Kraj ovšem zaměstnavatelem učitelů není.
To odpovědi Kalouska, že největším zaměstnavatelem je stát, se nedá v podstatě nic vytknout. Je to pravda platná ve všech regionech, ale nespecifikující regionálního největšího zaměstnavatele.
Blízko určení největšího zaměstnavatele v kraji byl Zajíček, který si posteskl, že kdyby už existoval holding všech jihočeských nemocnic, byl by to on. Ale nakonec prohlásil: "Nevím." Přitom jen samotná českobudějovická nemocnice stačí, jako největší zaměstnavatel kraje. Dává práci 2700 lidí.
Zaměstnavatel potrápil i Kuchtovou. "Jedno vím jistě - Temelín to není," prohlásila bývalá šéfka Jihočeských matek, které dlouhodobě protestují proti jaderné elektrárně.
Nejvíce neúplných odpovědí po čtyřech mají na svém kontě Filip a Kalousek. Pro oba se stalo úskalím například vyjmenovat všechny starosty bývalých okresních měst, procenta nezaměstnanosti na Krumlovsku a jihočeská místa zapsaná na seznamu UNESCO.
Kalousek bez váhání k Českému Krumlovu a Holašovicím přisoudil Lomec, zatímco Filip uvažoval i o píseckém kamenném mostu. Český Krumlov vyřkl bez váhání, a pak nastalo dlouhé otálení, které předčilo jenom to, když marně v paměti hledal jméno jindřichohradeckého starosty. To byla odpověď, kterou nechtěl vzdát a vracel se k ní stále během rozhovoru. "Vidím ho před sebou. Jednali jsme spolu o té jejich knihovně, úplně vidím, když jsme seděli v Hradci, co jsme si vykládali, a nedávno jsem s ním mluvil, ale na jména jsem blbej...," pátral v paměti dlouhých osm minut.
Za nejlehčí otázku pro pět jihočeských politiků, kteří vedou své strany v kraji do voleb, jsme považovali výsledky jejich strany v posledních krajských volbách před dvěma roky. Byla lehká pro všechny, kteří byli ochotni s námi tento test podstoupit, až na Filipa.
Kuchtová, Zajíček i Kalousek zodpověděli bez váhání procenta voličů, které se jejich stranám podařilo přesvědčit, i počty křesel v krajském zastupitelstvu, jediný Filip si spletl procenta.

***

"Jedno vím jistě -Temelín není největším zaměstnavatelem v Jihočeském kraji."
lídr Strany zelených Dana Kuchtová

* Otázky a odpovědi

1. Jaký okres v kraji má nejvyšší nezaměstnanost a kolik je to procent?

Český Krumlov, 9,1%

2. Jaký byl loni průměrný plat v kraji?

16 624 korun

3. Kolik obyvatel žije v kraji?

627 766 lidí

4. Kolik stojí základní jízdné v městské hromadné dopravě v krajském městě?

8 a 10 korun

5. Jaký je největší zaměstnavatel v kraji?

Nemocnice Č. Budějovice

6. Jaké je nejvýše položené místo v kraji a kolik je to metrů nad mořem?

Plechý, 1378 metrů

7. Které památky v kraji jsou na seznamu dědictví UNESCO?

Český Krumlov, Holašovice

8. Vyjmenujte bývalé okresy v kraji a jména starostů těchto měst. Č. Budějovice - Miroslav Tetter, Č.
Krumlov - František Mikeš, Prachatice - Jan Bauer, Strakonice - Pavel Vondrys, Písek - Luboš Průša, Tábor - František Dědič, J. Hradec - Karel Matoušek.

9. Které fotbalové a hokejové kluby v kraji hrají nejvyšší soutěž?

Hokejisté HC České Budějovice

10. Kolik získala vaše strana v posledních krajských volbách a kolik získala křesel v krajském zastupitelstvu?

ODS 44,19% a 27 zastupitelů, KSČM - 19,10% a 12, ČSSD - 12,65% a 7, KDU-ČSL -9,57% a 6, Zelení - 3,22% a 0.

TOM ZAJÍČEK
jihočeský lídr ODS
Nezaměstnanost: Okres Prachatice kolem dvanácti
procent. NE
Průměrný plat: Nevím. NE
Počet obyvatel: 630 tisíc. ANO
Jízdné v Českých Budějovicích: Osm korun. ANO
Největší zaměstnavatel: Nevím. NE
Nejvyšší místo: Plechý - kolem 1380 metrů. ANO
UNESCO: Český Krumlov, Holašovice. ANO
Okresní města se starosty: České Budějovice - Tetter,
Český Krumlov - Mikeš, Prachatice - Bauer, Strakonice -
Vondrys, Písek - Průša, Tábor - Dědič, Jindřichův Hradec -
Matoušek. ANO
Fotbal, hokej: Budějovice, hokej. ANO
Krajské volby: ODS nad 44%, 27 mandátů. ANO

DANA KUCHTOVA
jihočeský lídr Strany zelených
Nezaměstnanost: Českokrumlovsko, mezi 7 a 8
procenty. NA PŮL
Průměrný plat: Kolem 16 tisíc korun. ANO
Počet obyvatel: 626 tisíc. ANO
Jízdné v Č. Budějovicích: Asi 10 korun. ANO
Největší zaměstnavatel: Bosch. NE
Nejvyšší místo: Plechý pod dva tisíce metrů. NA PŮL
UNESCO: Český Krumlov a Holašovice. ANO
Okresní města se starosty: České Budějovice - Tetter,
Tábor - Dědič, Písek - nevím, Jindřichův Hradec -
Matoušek, Strakonice - nevím, Český Krumlov - Mikeš,
Prachatice - nevím. NA PŮL
Fotbal, hokej: To nesleduji. NE
Krajské volby: Strana zelených asi 3,2%. ANO

VOJTĚCH FILIP
jihočeský lídr KSČM
Nezaměstnanost: Krumlovsko, průměr ČR. NA PŮL
Průměrný plat: 16 800 korun. ANO
Počet obyvatel: 640 tisíc. ANO
Jízdné v Č. Budějovicích: 8 a 10 korun. ANO
Největší zaměstnavatel: Krajský úřad. NE
Nejvyšší místo: Plechý, 1378 metrů. ANO
UNESCO: Český Krumlov. NA PŮL
Okresní města se starosty: Budějovice - Tetter,
Krumlov - Mikeš, Prachatice - Bauer, Strakonice -
Vondrys, Písek - Průša, Tábor - Dědič, Jindřichův Hradec -
nedokáži si vzpomenout. NA PŮL
Fotbal, hokej: Motor jsme dostali zpátky, fotbal zrovna
nemáme. ANO
Krajské volby: KSČM 18,6%, 12 křesel. NA PŮL

MIROSLAV KALOUSEK
jihočeský lídr KDU-ČSL
Nezaměstnanost: Krumlov, přes 10%. NA PŮL
Průměrný plat: Nad 16,5 tisícem korun. ANO
Počet obyvatel: 640 tisíc. ANO
Jízdné v Českých Budějovicích: Podle časového limitu
8 korun, 10 korun. ANO
Největší zaměstnavatel: Stát. NE
Nejvyšší místo: Nevím. NE
UNESCO: Krumlov, Holašovice, Lomec. NA PŮL
Okresní města se starosty: Krumlov - Mikeš,
Prachatice - Bauer, Budějovice - Tetter, Tábor - Dědič,
Písek - Průša, Strakonice a Jindřichův Hradec si nedokáži
vzpomenout. NA PŮL
Fotbal, hokej: Budějovice fotbal i hokej. NA PŮL
Krajské volby: KDU-ČSL kolem 10 %, šest křesel. ANO

Foto popis|

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - jižní Čechy

Klíč| krajské volby; Kalousek Miroslav; Tetter Miroslav; KDU

Co vše politici vědí o jižní Moravě
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Téma dnes | strana: 3 | autor: LUCIE KUČEROVÁ

ZNAJÍ KRAJŠTÍ VOLEBNÍ LÍDŘI JIŽNÍ MORAVU? MF DNES jim položila deset otázek. Politici jejich znění neznali předem a nedostali ani prostor k tomu, aby si správné odpovědi někde vyhledali. Polovinu správných odpovědí znali jen Mencl a Ambrozek.

Jižní Morava - Že Češi lezou na Sněžku a nejvyšším vrcholem Moravy je Praděd, ví každý. Jak je na tom s nejvyšším kopcem vinařská jižní Morava, to už byl těžší oříšek. I pro redakci MF DNES, která vyhodnocovala odpovědi volebních lídrů v kvízu znalostí o jihu Moravy.
Na turistickém portálu Jihomoravského kraje www.jizni-morava. cz se lidé dočtou o Bílých Karpatech a jejich nejvyšším vrcholu Bílé Javořině (970 metrů nad mořem). Ovšem zmínka, že se hora nachází tři kilometry za hranicí se Zlínským krajem, už na stránkách chybí.
V materiálech Českého statistického úřadu se dá dohledat, že nejvyšší kótou Jihomoravského kraje je Čupec v Bílých Karpatech (819 metrů nad mořem).
Přitom ministr životního prostředí Libor Ambrozek (KDU-ČSL) a lídr zelených Ondřej Liška shodně v kvízu uváděli, že nejvyšším vrcholem kraje je vedlejší vrchol Velké Javořiny Durda (842 metrů nad mořem). Jejich odpověď pak jako správnou označil také Petr Dobrovolný, vedoucí Sekce věd o Zemi na Přírodovědecké fakultě Masarykovy univerzity v Brně. "Vrchol se nachází v Bílých Karpatech na hranici Jihomoravského kraje, Zlínského kraje a Slovenské republiky," připojil.

Zapeklitá nezaměstnanost

Čtyři z oslovených lídrů, snad vyjma váhajícího Ambrozka, by dali ruku do ohně za to, že nejvyšší nezaměstnanost mají na Znojemsku. Na tom se shodli všichni, i když odhady míry značně kolísaly. Od dvanácti procent, které tipoval Ondřej Liška, po osmnáct poslance Václava Mencla (ODS). Správně je patnáct. Když politici uslyšeli, že nejvyšší míru nezaměstnanosti mají aktuálně na Hodonínsku, téměř nevěřili.
"Já nezaměstnanost skutečně dlouhodobě sleduju a tohle bych netipnul," uvažoval Mencl. On i jeho konkurenti vyslovili domněnku, že zatímco ve Znojmě je to s prací dlouhodobě špatné, na Hodonínsku musela nezaměstnanost povyskočit, aniž by to stihli zaznamenat.
Podle Jaromíra Šarouna z úřadu práce Brno-venkov, který krajské statistiky nezaměstnanosti sleduje, je na tom dlouhodobě přece jen hůř Hodonínsko.
"Pravidelně se umísťuje v desítce okresů s nejvyšší nezaměstnaností v zemi," uvedl. Doplnil však, že i odpověď Znojmo je možné pokládat za správnou, protože v obou okresech je nezaměstnanost alarmující. "Chybou by bylo říct Vyškov," zdůraznil.
Ředitel hodonínského úřadu práce Vladimír Šťáva ovšem upozornil, že žádné náhlé tiché zhoršení nezaměstnanosti, o němž mluvili politici, na Hodonínsku nezaznamenali.
"V devadesátých letech to byl právě okres Hodonín, který byl strukturálně nejvíce postižen v rámci celé ČR. Jen díky specifické mentalitě Jihomoravanů má Hodonínsko až osmou nejhorší nezaměstnanost v zemi," upozornil. Dodal, že za posledních bezmála osm let vykázal okres Znojmo jen dvakrát vyšší míru lidí bez práce než okres Hodonín.

Počet obyvatel kraje?

Moment, to spočítám Slušný rozptyl odpovědí nastal u otázky, kolik lidí žije na jihu Moravy. Zatímco Miroslav Grebeníček (KSČM) jednoduchými počty "Brno má zhruba 300 tisíc lidí a k tomu šest okresů" došel k 600 tisícům obyvatel, lidovec Ambrozek tipoval dvojnásobek. Správná odpověď je podle portálu Jihomoravského kraje milion a 130 tisíc lidí.
Kdo si vůbec netroufnul hádat, byl Ondřej Liška (SZ). Nejdřív se otázky zděsil, ale pak zvolal: "Počkejte chvíli. To spočítám." Několik minut zápolil s tužkou, papírem a kalkulačkou v mobilním telefonu a ohlásil. "Milion sto tisíc. Je to správně?" Spletl se o třicet tisíc.
Liška totiž věděl, kolik hlasů získali zelení v posledních krajských volbách. Pak také, že to bylo asi pět procent hlasů a k volbám přišlo 29 procent lidí. Když do výpočtu přidal odhad, že volební právo má asi 80 procent populace, dopočítal se onoho milionu a stovky tisíc lidí.
Jako nejslabší vyšli z kvízu právě Liška a komunista Grebeníček. Otázkou, na níž se lámal chleba, byly i památky UNESCO.
Miroslav Grebeníček totiž odhadoval, že na seznamu kulturního dědictví budou "nepochybně památky Velké Moravy". Hradiště v Mikulčicích na Hodonínsku však o tento titul teprve usiluje a na seznamu je dnes z krajských památek pouze Lednicko-valtický areál a brněnská vila Tugendhat.
Právě na ni si Ondřej Liška při kvízu nevzpomněl.
"Vždyť já bydlím na Erbenově (ulice, která přechází v Černopolní, kde se vila Tugendhat nachází -pozn. red.). Mein Gott," zvolal, když uslyšel správnou odpověď.
Nebyl sám, kdo si po skončení kvízu něco vyčítal. Brňan Václav Mencl (ODS) zase zapomněl uvést mezi prvoligovými týmy brněnské fotbalisty, naopak chybně tipoval Drnovice.

* Kvíz o jihu Moravy

Otázky volebním lídrům

1. Ve kterém okrese jihu Moravy je nejvyšší nezaměstnanost a kolik je to procent?
Hodonín (14,9 %)

2. Jaký byl vloni průměrný plat v Jihomoravském kraji?
16 998 korun

3. Kolik lidí žije na území jižní Moravy?
Milion sto třicet tisíc

4. Kolik stojí základní jízdné v městské hromadné dopravě v Brně?
13 korun

5. Jaký je největší zaměstnavatel na jižní Moravě?
Fakultní nemocnice v Brně-Bohunicích, kde pracuje 4 812 zaměstnanců

6. Jaký je nejvyšší vrchol kraje a kolik je to metrů nad mořem?
Durda v Bílých Karpatech - 842 metrů nad mořem

7. Které památky v kraji jsou zapsány na seznamu kulturního dědictví UNESCO?
Brněnská vila Tugendhat a Lednicko-valtický areál

8. Vyjmenujte okresy jižní Moravy.
Jsou to Blansko, Brno-město, Brno-venkov, Břeclav, Hodonín, Vyškov, Znojmo

9. Které fotbalové a hokejové kluby v kraji hrají nejvyšší soutěž?
Ve fotbale je to tým 1. FC Brno, v hokeji znojemští Orli.

10. Kolik získala vaše strana v posledních krajských volbách procent hlasů a kolik to znamenalo křesel v krajském zastupitelstvu?
KDU-ČSL: 26,18 %, 20 mandátů ODS: 25,80 %, 19 mandátů ČSSD: 11,93 %, 10 mandátů KSČM: 19,14 %, 14 mandátů Zelená pro Moravu (koalice LiRa a SZ): 5,08 %, 3 mandáty

* Bohuslav Sobotka
jihomoravský lídr ČSSD

Nezaměstnanost: Nejvyšší je na Znojemsku a pohybuje se mezi 13 a 14 procenty.
Průměrný plat: Celorepublikově 19 tisíc, zde to bylo o něco méně, odhadoval bych 18 tisíc korun.
Počet obyvatel: Asi jeden milion. Jízdné v Brně: Nevím. V Brně jsem hromadnou dopravou dlouho nejel. Tipuji deset korun.
Největší zaměstnavatel: Tipoval bych Fakultní nemocnici v Bohunicích.
Nejvyšší vrchol: Nejspíš bude ležet v okrese Blansko nebo Vyškov.
Památky UNESCO: Lednicko-valtický areál, vila Tugendhat.
Okresy: Vyškov, Blansko, Brno-venkov, Brno-město, Hodonín, Břeclav, Znojmo.
Kluby v nejvyšší soutěži: Drnovice tuším spadly do druhé ligy, zůstalo FC Brno. Pokud jde o hokejové kluby, tak Znojmo, tuším Orli.
Krajské volby: Získali jsme 13 procent, bylo to myslím 7 nebo 8 mandátů.

* Václav Mencl
jihomoravský lídr ODS

Nezaměstnanost: Nejvyšší je na okrese Znojmo, pohybuje se kolem 18 procent.
Průměrný plat: Kolem 16 tisíc korun.
Počet obyvatel: Milion a 160 tisíc. Jízdné v Brně: Je různé. Začíná na šesti korunách a končí na čtrnácti. Základní jízdenka stojí 13 korun.
Největší zaměstnavatel: Někde jsem četl, že nejvíc zaměstnanců má Fakultní nemocnice Brno, ten počet byl ale tuším vyšší u Masarykovy univerzity. Hodně zaměstnanců má i dopravní podnik. Nejvyšší vrchol: Přibrali jsme kopce od Vysočiny, tak výběžek Žďárských vrchů?
Památky UNESCO: Vila Tugendhat a Lednicko-valtický areál.
Okresy: Poslanec podotkne, že na tak jednoduchou otázku snad ani nemusí odpovídat - pozn. red.
Kluby v nejvyšší soutěži: Znojemští hokejisté a ve fotbale to nejspíš budou Drnovice.
Krajské volby: 28 procent, 15 křesel.

* Miroslav Grebeníček
jihomoravský lídr KSČM

Nezaměstnanost: Nejvyšší je na Znojemsku, kolem 14,6 procenta. Následuje Hodonín a Břeclav.
Průměrný plat: Kolem 17 tisíc.
Počet obyvatel: Brno má zhruba 300 tisíc lidí, k tomu šest okresů. Dejme tomu kolem 600 tisíc.
Jízdné v Brně: Hromadnou dopravu v Brně prakticky nepoužívám. Mohlo by to být kolem 10 korun.
Největší zaměstnavatel: Fakultní nemocnice v Bohunicích.
Nejvyšší vrchol: Já jsem to znal, ještě když existoval velký Jihomoravský kraj. Je to na našem okrese? Žďársko je pryč, tak Blanensko?
Památky UNESCO: Nepochybně to budou památky Velké Moravy. Pak centra měst, jako je Mikulov.
Okresy: Brno-město, Brno-venkov, Břeclav, Znojmo, Hodonín, Vyškov, Blansko.
Kluby v nejvyšší soutěži: Brněnští fotbalisté a znojemští Orli.
Krajské volby: Získali jsme 21 procent hlasů, což je buď 12 nebo 14 mandátů. Spíš 12.

* Libor Ambrozek
jihomoravský lídr KDU-ČSL

Nezaměstnanost: To je těžké, jestli Znojmo nebo Hodonín. Myslím, že Znojmo je na tom stále hůř.
17 procent.
Průměrný plat: Kolem 14 tisíc.
Počet obyvatel: Milion dvě stě tisíc. Jízdné v Brně: V Brně jsem nejel už moc let. Může to stát tak 10 korun. Největší zaměstnavatel: U nás je největším zaměstnavatelem nemocnice Kyjov. Ale na jižní Moravě? To nevím, to bych střílel.
Nejvyšší vrchol: Kde jsou ty hranice okresu Hodonín... To bude v Bílých Karpatech a pokud si pamatuju, byla to Durda, 848 metrů.
Památky UNESCO: Lednicko-valtický areál a vila Tugendhat.
Okresy: Hodonín, Břeclav, Znojmo, Vyškov, Blansko, Brno-venkov, Brno-město.
Kluby v nejvyšší soutěži: Brno ve fotbale, Znojmo v hokeji.
Krajské volby: V zastupitelstvu máme 22 křesel, jestli si to pamatuju dobře, dostali jsme 26 až 27 procent.

* Ondřej Liška
jihomoravský lídr zelených

Nezaměstnanost: Tipnu si Znojemsko a 12 procent.
Průměrný plat: Kolem 15 tisíc.
Počet obyvatel: Milion sto tisíc (číslo vypočítá z počtu hlasů, které zelení získali ve volbách - pozn. red.) Jízdné v Brně: Jezdím všude na kole. Výjimečně kupuji lístek u řidiče za 15 korun.
Největší zaměstnavatel: Nevím.
Nejvyšší vrchol: V Bílých Karpatech, vedlejší vrchol Velké Javořiny.
Památky UNESCO: Lednicko-valtický areál. U rotundy svaté Kateřiny ve Znojmě si nejsem jistý, ale být by tam měla.
Okresy: Obcí je necelých sedm set a okresů? Brno-město, Brno-venkov, Blansko, Břeclav, Znojmo, Hodonín. Kyjov taky patří na jižní Moravu?
Kluby v nejvyšší soutěži: O fotbal a hokej se skoro nezajímám.
Krajské volby: Zelená pro Moravu získala při devětadvacetiprocentní účasti 5,07 procenta, což znamenalo 3 křesla v zastupitelstvu.

Foto popis|

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - jižní Morava

Klíč| krajské volby; Ambrozek Libor; KDU

Co vědí a jak uspěli v testu
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Severní Čechy | strana: 3

KANDIDUJÍ V KRAJI. ZNAJÍ TO TU VŮBEC? MF DNES vytvořila dotazník pro pět představitelů stran, které mají největší šanci dostat se do parlamentu. Chtěli jsme ověřit, jak znají region. Výsledky nejsou žádná sláva.

Co by měli kandidáti znát

NEZAMĚSTNANOST.
Kde je v kraji nejvyšší a kolik je to procent? Správná odpověď: Mostecko -20,8 % PLATY.
Jaký byl vloni průměrný plat v kraji? Správná odpověď: 17 490 Kč

OBYVATELSTVO.
Kolik lidí žije v kraji? Správná odpověď: 822 133

VÝDAJE.
Kolik stojí základní jízdné v krajském městě? Správná odpověď: 10Kč

NEJVĚTŠÍ ZAMĚSTNAVATEL.
Jaký je největší zaměstnavatel v kraji a kolik má zaměstnanců? Správná odpověď: MUS, 4 400 lidí

VLASTIVĚDA.
Jaké je nejvýše položené místo v kraji? Správná odpověď: Jihovýchodní svah Klínovce, 1225 m. n. m.

DĚJEPIS.
Které památky v kraji jsou na seznamu světového kulturního dědictví UNESCO? Správná odpověď: žádná

SPRÁVNÍ USPOŘÁDÁNÍ.
Vyjmenujte okresy v kraji. Správná odpověď: Děčínsko, Ústecko, Teplicko, Litoměřicko, Mostecko, Chomutovsko, Lounsko (celkově sedm)

SPORT.
Které fotbalové a hokejové kluby v kraji hrají nejvyšší soutěž? Správná odpověď: hokej: Litvínov, fotbal: Teplice, Most, Blšany (sestoupily)

POLITIKA.
Kolik získala vaše strana v posledních krajských volbách procent a kolik má křesel v krajském zastupitelstvu?
Odpověď: ODS 39,6 %, KSČM 25,3 %, ČSSD 15,3 %, KDU-ČSL 2,8 %, SZ 2,0 %, Křesla: ODS 28, KSČM 17, ČSSD 10

Petr Gandalovič lídr ODS

Nezaměstnanost: Most 22%
Plat: 16,5 tisíce
Počet lidí: 834 tisíc
Jízdné: 10 korun.
Největší zaměstnavatel: MUS má 3,5 tisíce lidí
Nejvyšší místo: Milešovka, 740 metrů
Památky v UNESCO: Nevím žádné
Okresy: Most, Chomutov, Děčín, Litoměřice, Teplice, Louny, Ústí nad Labem
Sport: fotbal: Most, Blšany (sestoupily), Teplice. Hokej: Litvínov
Politika: 28 křesel, 34 procent

Hodnocení: šest chyb

Jiří Paroubek lídr ČSSD
Nezaměstnanost: 22% Mostecko
Plat: Asi sedmnáct a půl tisíce.
Počet lidí: 822 tisíc
Jízdné: To nevím
Největší zaměstnavatel: Asi krajský úřad?
Nejvyšší místo: Měl by to být Klínovec nebo kus pod ním
Památky v UNESCO: To nevím Okresy: Chomutov, Most, Louny, Litoměřice, Teplice, Ústí, Děčín
Sport: Litvínov v hokeji. Fotbal: Most a Teplice, Blšany skončily
Politika: ČSSD získala deset křesel, kolik přesně procent, nevím. Vím, že v posledních parlamentních volbách to bylo přes 30
Hodnocení: pět chyb

Josef Šenfeld lídr KSČM

Nezaměstnanost: Most, mírně nad 20 %
Plat: 18,5 tisíce
Počet lidí: 823 tisíc (je v toleranci)
Jízdné: 14 korun
Největší zaměstnavatel: MUS, 2 tisíce.
Nejvyšší místo: Snad Komáří vížka?
Památky v UNESCO: Nevybavuji si to
Okresy: vyjmenoval všech sedm správně
Sport: vyjmenoval vše správně
Politika: KSČM získala 17 křesel a měla 25 procent

Hodnocení: pět chyb

Jiří Kubínek lídr KDU-ČSL

Nezaměstnanost: Mostecko 17,4%
Plat: To bych hádal
Počet lidí: 850 tisíc
Jízdné: 8 korun
Největší zaměstnavatel: Chemičky v Litvínově, nebo v Lovosicích, 2,5 až 3 tisíce.
Nejvyšší místo: Klínovec
Památky v UNESCO: Nevím, ale mělo by tam být Jezeří
Okresy: Most, Ústí, Louny, Litoměřice, Děčín,  Varnsdorf, Kadaň
Sport: Fotbal: Teplice a Blšany, hokej: Litvínov
Politika: žádné křeslo, do pěti procent
Hodnocení: devět chyb

Přemysl Rabas lídr Strany zelených

Nezaměstnanost: Teplicko, nevím
Plat: Nevím
Počet lidí: Nevím, důležitější je pro mne 70 tisíc nezaměstnaných
Jízdné: Nevím
Největší zaměstnavatel: MUS, 4 tisíce (v toleranci)
Nejvyšší místo: Klínovec.
Památky v UNESCO: Asi městská památková rezervace v Kadani
Okresy v kraji: Vyjmenoval všech sedm
Sport: Nezajímám se o to
Politika: Žádné křeslo, 3 procenta
Hodnocení: sedm chyb

Poznámka: chybné odpovědi jsou kurzívou

Foto popis|

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - severní Čechy

Klíč| krajské volby; Kubínek Jiří; KDU

Nejvyšší bude kopec někde na Žižkově
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Praha | strana: 3 | autor: MAGDALENA NOVÁ

UKAŽTE, CO VÍTE. Pět lídrů stran, které mají podle průzkumů největší šance se probojovat do Poslanecké sněmovny, vyzkoušela MF DNES v malém testu o Praze. David Rath vzal kvíz s humorem, Cyril Svoboda chtěl být nejlepší, Mirek Topolánek se k jeho konci protrpěl.

Praha - Jak velká je nezaměstnanost v Praze? Kolik lidí tu vlastně žije? Nebo něco obtížnějšího -v jaké nadmořské výšce je položeno nejvyšší místo v metropoli?
MF DNES se rozhodla, že dá politikům, kteří s velkou pravděpodobností zasednou po červnových volbách v Poslanecké sněmovně, roli zkoušených žáků. A otestuje jejich znalosti o Praze, městě, jež budou v parlamentu reprezentovat.
Kdo z nich by získal do žákovské knížky velkou jedničku a kdo by si spíš zasloužil černý puntík?

Premiant mezi kandidáty: komunista Beneš

Jednoznačně nejlepším mezi všemi pěti politiky byl pražský lídr KSČM František Beneš. Až na pár nepřesností odpovídal bezchybně.
Poradil si i se záludnou otázkou, který zaměstnavatel je v metropoli největší. "Dopravní podnik," odtušil po několikavteřinovém zaváhání politik, který se s přehledem vypořádal i s volebními výsledky v posledních komunálních volbách nebo s počtem mandátů v krajském zastupitelstvu. Podobně úctyhodný odhad předvedl i v počtu obyvatel hlavního města - odchýlil se o zanedbatelných 31 610 osob.
Jako vystudovaný zeměměřič se zaradoval nad otázkou jinými politiky zavrhovanou: Jaké je nejvýše položené místo v Praze a kolik je to metrů nad mořem?
"To vím naprosto přesně, vždyť jsem se téhle práci věnoval. Býval jsem zeměměřič, který Prahu pochopitelně zná. Nejvýše položené místo je Přední Kopanina, 409 metrů nad mořem. A víte, které místo je nejníže? Dno Vltavy v místech, kde opouští Prahu, jen 172,5 metru nad mořem," pochlubil se Beneš svými znalostmi, které se však rozcházejí s oficiálními informacemi, jež na svých stránkách poskytuje Pražská informační služba.

Jak se jmenuje ten kopec na Žižkově, ptal se Topolánek

Přesně na opačném konci klasifikace by skončil předseda občanských demokratů Mirek Topolánek, kterého test MF DNES viditelně nepotěšil. "Jsem nemocný," vysvětloval svou nechuť odpovídat.
Rodilého Pražana by zřejmě svými odpověďmi zarmoutil. Rodák ze Vsetína tápal především v místopisu a geografii hlavního města. Jaké je podle něj nejvyšší místo Prahy?
"Petřín to není. Nejvyšší asi bude ten kopec tam někde na Žižkově. Jak se jmenuje? Ten může mít tak 260 nebo 270 metrů. Já fakt nevím, jak se jmenuje," rozmrzele mudroval nad otázkou. Že by Vítkov? "Asi ano, asi to bude Vítkov," spokojil se s nabídnutou nápovědou.
O poznání lépe na tom byl Topolánek s údaji o nezaměstnanosti nebo výši průměrného platu za loňský rok. Když šéf ODS odpovídal na dotaz o největším zaměstnavateli, neodpustil si drobný štulec na vládnoucí sociální demokracii. "Není to náhodou Úřad vlády? Ne, to byl samozřejmě žert. Zřejmě to bude nějaká instituce, určitě ne průmyslový podnik. Ale tohle opravdu nevím," přiznal nakonec.

Dva snaživí ministři a poctivý Bursík

Solidně si s kvízem poradili dva ministři - David Rath (ČSSD) a Cyril Svoboda (KDU-ČSL) - i předseda Strany zelených Martin Bursík. Rath a Svoboda se snažili propracovat odpověď, Bursík ke každé otázce přistupoval velmi odpovědně.
Šéf zelených nakonec jako jediný z celé skupiny chyboval v otázce o hokejových a fotbalových týmech z Prahy. "V hokeji je to Sparta a Slavia, ale ve fotbale? Sparta, Slavia a pak nějaký menší tým. Viktoria Žižkov? Bohemians to nejsou, tak snad Viktoria. To víte, já a fotbal nebo hokej," povzdechl si smutně.

***

* Test MF DNES

1) Jaká je výše nezaměstnanosti? 3 % (k 30. 4. 2006)
2) Jaký byl loni průměrný plat? 23 945 Kč (podle údajů ČSÚ)
3) Kolik lidí žije v Praze? 1 181 610 (k 31. 12. 2005)
4)Kolik stojí základní jízdné v MHD? 20 Kč (přestupní jízdenka)
5) Jaký je největší zaměstnavatel? Dopravní podnik
6) Nejvýše položené místo v Praze a jeho nadmořská výška? Teleček, 399 m (www.pis.cz)
7) Které památky jsou v UNESCO? Pražská památková rezervace
8) Kolik starostů má Praha? 57
9) Které fotbalové a hokejové kluby v Praze hrají nejvyšší soutěž? Hokej i fotbal - Sparta, Slavia
10) Kolik získala vaše strana zastupitelů v krajských volbách? ODS: 30 (35,54 % hlasů) ČSSD: 12 (14,66 % hlasů) KSČM: 8 (10,83 % hlasů) SZ: kandidovala v koalici KDU-ČSL: 2 (5,03 % hlasů)

* Mirek Topolánek ODS

1. 3 %
2. 23 000 Kč
3. 1 300 000 obyvatel
4. 14 Kč
5. Nevím, asi nějaká instituce
6. Na Žižkově, nějaký ten kopec, má tak 260 až 270 metrů.
7. Vyšehrad, pak část starého Židovského Města, možná nějaká pražská čtvrť, to nevím. Zřejmě je to území ohraničené Prahou 1.
8. 36
9. Hokej - Sparta a Slavia, fotbal Sparta a Slavia
10. 25 zastupitelů, cca 36 %

* David Rath ČSSD

1. 3 %
2. 22 000 Kč
3. 1 200 000 obyvatel
4. 20 Kč přestupní, 14 Kč nepřestupní
5. Zřejmě stát a centrální úřady
6. Zřejmě Bílá Hora, která má mezi 250 a 300 metry.
7. Vnitřní Praha, tedy městská památková rezervace
8. 22
9. Hokej - Sparta a Slavia, fotbal Sparta a Slavia
10. Nevím, neodvážím se tipovat.

* František Beneš KSČM

1. méně než 3 %
2. přibližně 21 000 Kč
3. 1 150 000 obyvatel
4. 20 Kč přestupní, 14 Kč nepřestupní
5. Dopravní podnik
6. Přední Kopanina, která má 409 metrů
7. Pražský Hrad, Staroměstské náměstí a jednotlivé další stavby. Možná je to celá Pražská památková rezervace.
8. 56 nebo 57
9. Hokej - Sparta a Slavia, fotbal Sparta a Slavia
10. cca 10 %, 8 zastupitelů

* Martin Bursík Strana zelených

1. přibližně 1,2 %
2. 20 000 Kč
3. 1 200 000 obyvatel
4. 20 Kč
5. České dráhy
6. Bílá hora, která měří 340 metrů
7. Pražská památková rezervace
8. 57
9. Hokej - Sparta a Slavia, fotbal Sparta, Slavia a Viktoria Žižkov
10. Kandidovali jsme v koalici.

* Cyril Svoboda KDU-ČSL

1. kolem 2 %
2. 25 000 Kč
3. 1 200 000 obyvatel
4. 20 Kč
5. Dopravní podnik nebo stát
6. Vidoule, která má přibližně 400 metrů
7. celá Praha 1
8. 53
9. hokej - Sparta a Slavia, fotbal Sparta a Slavia.
10. 1 zastupitel, mezi 4 a 5 %

Foto popis|

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - Praha

Klíč| krajské volby; Svoboda Cyril; KDU

Lídři znají svůj kraj. Na dvojku
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Střední Morava | strana: 3 | autor: MICHAL ŠVERDÍK

TEST POLITIKŮ. Lídři nejsilnějších politických stran v Olomouckém kraji oblast, kterou budou v Poslanecké sněmovně reprezentovat, víceméně znají. I když některé odpovědi na otázky MF DNES byly nad jejich síly a jiné měly třeba i desetitisícové odchylky.

Olomouc - Pokud by lídři hlavních politických stran v Olomouckém kraji byli ve škole a učitelé je zkoušeli z toho, jak dobře znají svůj region, ve kterém se za pár dní budou ucházet o hlasy voličů, dopadli by poměrně dobře. V žákovské knížce by sice nikdo z nich neměl zapsanou čistou jedničku, ale dvojku, s přimhouřením očí jedničku minus by si domů asi odnesli.
Lídři kandidátek ODS, ČSSD, KDU-ČSL, Strany zelených a KSČM odpovídali na otázky typu: jaká je průměrná mzda v Olomouckém kraji, kolik zde žije obyvatel, jaké je zdejší nejvyšší místo, které kluby hrají nejvyšší soutěže nebo jaké měly jejich strany výsledky v posledních volbách. Otázky nikdo z nich nevěděl dopředu a nikdo neměl čas na jakoukoliv přípravu. Lídři si všechny odpovědi rozmýšleli během pár vteřin.
"K podobným testům jsem docela skeptický, no ale zkusme to," zapochyboval například jeden z favoritů voleb, lídr na kandidátce ODS Ivan Langer. Nakonec kromě poslední otázky o výsledcích jeho strany v posledních krajských volbách na všechny zbylé dotazy víceméně odpověděl správně.

Vlček si nevzpomněl na památku UNESCO

V anketě se ovšem objevilo i několik zcela chybných odpovědí. Lídr sociální demokracie Miloslav Vlček si například nemohl vzpomenout na jedinou památku v Olomouckém kraji zapsanou v seznamu UNESCO - sloup Nejsvětější Trojice v Olomouci. Ve své odpovědi řekl, že jde o nějaký olomoucký kostel.
Zajímavé je rovněž, že levicoví politici, již zmíněný Vlček a rovněž komunista Alexander Černý, nadsazovali počet nezaměstnaných na Jesenicku. Správné číslo je šestnáct procent, Vlček uvedl dvacet a Černý osmnáct procent lidí bez práce.
Největší problémy a nejvíce uvažování stály lídry otázky: jaký je největší zaměstnavatel v kraji a jaké je nejvýše položené místo v kraji a kolik je to metrů nad mořem?
K největším zaměstnavatelům v kraji patří společnost Oděvní podnik Prostějov, kterou neuvedl nikdo. Velkým zaměstnavatelem jsou i Fakultní nemocnice Olomouc, České dráhy nebo hranický Philips, který uvedli například Vlček nebo lídr Strany zelených Pavel Andrš. Šalamounsky se s dotazem vyrovnal Ivan Langer, když řekl, že největším zaměstnavatelem v Olomouckém kraji je stát. Pokud bychom totiž sečetli lidi ve státních organizacích, úřadech a ve veřejné správě, měl by pravdu.
Pokud jde o nejvyšší místo kraje, jedině Alexander Černý řekl horu Praděd a vysypal dokonce i správnou nadmořskou výšku 1492 metrů, i když některé mapy uvádějí číslo o metr nižší. Vrcholek Pradědu ale leží v sousedním Moravskoslezském kraji. Ostatní politici vesměs uváděli jiné vrcholy v Jeseníkách.

***

* Otázky Jaké jsou správné odpovědi?

Kde je v kraji nejvyšší nezaměstnanost a kolik je procent?
Jesenicko, 16 procent

Jaký byl loni průměrný plat v kraji?
16 675 korun

Kolik lidí žije v Olomouckém kraji?
635 126 (k 31. 12. 2004)

Kolik stojí základní jízdné v MHD v krajském městě?
8 korun

Jaký je největší zaměstnavatel v Olomouckém kraji?
OP Prostějov

Jaké je nejvýše položené místo v kraji a kolik je to metrů nad mořem?
okolí Pradědu, 1490 metrů

Které památky v kraji jsou na seznamu dědictví UNESCO?
sloup Nejsvětější Trojice v Olomouci

Vyjmenujte okresy v kraji?
Olomouc, Prostějov, Přerov, Šumperk, Jeseník

Které fotbalové a hokejové kluby v kraji hrají nejvyšší soutěž?
fotbal: Sigma Olomouc

Kolik získala vaše strana v posledních krajských volbách a kolik získala křesel v krajském zastupitelstvu?
ODS 30,56 % hlasů (21 křesel), ČSSD 15,02 % (10), KDU-ČSL 13,72 % (9), KSČM 21,41 % (15), Strana zelených 2,80 % (0)

Zdroj: Úřad práce Olomouc, Český statistický úřad, Krajský úřad Olomouc, www.volby.cz

* Ivan Langer
lídr ODS

Nejvyšší nezaměstnanost Jesenicko, 15 procent
Průměrný plat 16 000 korun
Počet obyvatel 640 000
Jízdné v krajském městě 8 korun
Největší zaměstnavatel stát
Nejvýše položené místo okolí Pradědu, 1200 metrů nad mořem
Památky v UNESCO sloup Nejsvětější Trojice v Olomouci
Okresy v kraji Olomouc, Prostějov, Přerov, Šumperk, Jeseník
Fotbal a hokej v nejvyšší soutěži fotbal: Sigma Olomouc
Strana a poslední krajské volby nevím

* Miloslav Vlček
lídr ČSSD

Nejvyšší nezaměstnanost Jesenicko, přes 20 procent
Průměrný plat 15 450 korun
Počet obyvatel 639 000
Jízdné v krajském městě 8 korun
Největší zaměstnavatel Philips Hranice
Nejvýše položené místo Červenohorské sedlo, 1200 metrů nad mořem
Památky v UNESCO kostel v Olomouci
Okresy v kraji Olomouc, Prostějov, Přerov, Šumperk, Jeseník
Fotbal a hokej v nejvyšší soutěži fotbal: Sigma Olomouc
Strana a poslední krajské volby 24 procent, 10 křesel

* Tomáš Kvapil
lídr KDU-ČSL

Nejvyšší nezaměstnanost Jesenicko, 16 procent
Průměrný plat Přes 16 000 korun
Počet obyvatel Kolem 650 000
Jízdné v krajském městě 8 korun
Největší zaměstnavatel Univerzita Palackého Olomouc
Nejvýše položené místo Keprník, 1470 metrů nad mořem
Památky v UNESCO sloup Nejsvětější Trojice v Olomouci
Okresy v kraji Jeseník, Šumperk, Prostějov, Přerov, Olomouc
Fotbal a hokej v nejvyšší soutěži Sigma Olomouc, fotbal
Strana a poslední krajské volby 15,5 procenta, 9 křesel

* Alexander Černý
lídr KSČM

Nejvyšší nezaměstnanost Jesenicko, 18 procent
Průměrný plat 14 000 korun
Počet obyvatel 640 000
Jízdné v krajském městě 8 korun
Největší zaměstnavatel České dráhy
Nejvýše položené místo Praděd, 1492 metrů nad mořem
Památky v UNESCO sloup Nejsvětější Trojice v Olomouci
Okresy v kraji Olomouc, Přerov, Prostějov, Šumperk, Jeseník
Fotbal a hokej v nejvyšší soutěži fotbal: Sigma Olomouc
Strana a poslední krajské volby 21,5 procenta, 15 křesel

* Pavel Andrš
lídr Strany zelených

Nejvyšší nezaměstnanost Jesenicko, 14 procent
Průměrný plat 16 400 korun
Počet obyvatel 610 000
Jízdné v krajském městě 8 korun
Největší zaměstnavatel Philips Hranice
Nejvýše položené místo Keprník, 1350 metrů nad mořem
Památky v UNESCO sloup Nejsvětější Trojice v Olomouci
Okresy v kraji Olomouc, Přerov, Prostějov, Šumperk, Jeseník
Fotbal a hokej v nejvyšší soutěži fotbal: Sigma Olomouc
Strana a poslední krajské volby 2,3 procenta, 0 křesel

Foto popis|

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - střední Morava

Klíč| krajské volby; Kvapil Tomáš; KDU

Marně hledali nejvyšší bod v kraji
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Kraj Plzeňský | strana: 3 | autor: JAROSLAV NEDVĚD, EVA TICHÁ

CO VĚDÍ POLITICI O REGIONU? Redakce MF DNES testovala, jaké znalosti mají o regionu krajští volební lídři stran, které mají podle průzkumů naději dostat se do poslanecké sněmovny. Při zkoušení ve škole by žádný z politiků rozhodně nepropadl.

Plzeň - Co vědí krajští volební lídři o regionu? Při zkoušení ve škole by určitě žádný z nich nepropadl.
MF DNES se pokusila otestovat znalosti krajských volebních jedniček pěti stran, které mají podle průzkumů veřejného mínění naději dostat se do poslanecké sněmovny. Některé dotazy byly lehké, jiné těžší. Nechyběl ani chyták v podobně dotazu, které památky v kraji patří do seznamu dědictví UNESCO. Správná odpověď totiž zněla: Žádné.

Špatně nedopadla ani Pražačka Eva Tylová

Ani Eva Tylová, která jediná nepochází z Plzeňského kraje, nedopadla v testu MF DNES vysloveně špatně. Tedy kromě tipu na sportovní kluby. Jako Pražačka vsadila na Spartu. U přespolní dámy ale lze snad takový omyl omluvit. Otázka na památky ze seznamu UNESCO asi zamotala politikům hlavy nejvíc. Dlouho nad ní váhal i lidovecký poslanec Jaroslav Lobkowicz, který jinak odpovídal bezprostředně. "Co vím jistě, že Křimice to nejsou. Právě jsem v zámku, kde děláme nějaké úpravy," řekl vlastník křimického panství.
"Kladruby to nejsou. Přiznám se, že nevím," řekl také Václav Votava (ČSSD). Jiří Pospíšil z ODS se dokázal dedukcí dobrat správné odpovědi. Zvažoval některé Santiniho stavby, ale pak zakroutil hlavou. "Nevzpomínám si, že by na seznamu UNESCO nějaká byla. Není tam žádná," reagoval nakonec Pospíšil.
Potíže dělalo politikům i hledání nejvýše položeného místa v kraji. Český statistický úřad uvádí, že je to Velká Mokrůvka, ležící 1370 metrů nad mořem. Místo nedaleko Modravy na Šumavě není moc známé. Není divu. Leží totiž v první, nejpřísněji chráněné zóně národního parku, kam se návštěvníci běžně nedostanou. Asi nejvíc se správné odpovědi přiblížili Jaroslav Lobkowicz (KDU-ČSL) a Jiří Pospíšil (ODS), kteří vsadili na šumavský Špičák. Hodně vedle střelil Václav Votava (ČSSD), když bez váhání řekl, že je to Čerchov v Českém lese na Domažlicku. Možná mu utkvěl v paměti, protože se o Čerchovu v poslední době dost mluvilo v souvislosti s vyhlášením Chráněné krajinné oblasti Český les.
S určením místa, kde se lidé v regionu potýkají s nejvyšší nezaměstnaností, měla překvapivě problém komunistická poslankyně Ivana Levá. Po chvíli váhání řekla, že na Klatovsku. "Můžu se zeptat své asistentky?" ptala se, když měla říci, kolik je tam podle ní procent nezaměstnaných. Paradoxní je, že kvůli velké nezaměstnanosti je Tachovsko tradiční baštou komunistů.
Nelehko se kandidátům hledaly i odpovědi na otázku, kdo je v kraji největším zaměstnavatelem. Některé zlákalo známé jméno firmy Škoda. Ke správnému tipu se dostali znovu nejblíže Pospíšil s Lobkowiczem. "Stát," řekl bez váhání Lobkowicz. Pospíšil reagoval podobně: "Stát, prostřednictvím nejrůznějších institucí veřejné správy." Když se dozvěděl, že stoprocentní odpověď je Fakultní nemocnice v Plzni, trval na tom, že jeho odpověď zahrnula i ji.

Sport nedělal mužům problém

Sport nedělal mužům žádné větší problémy. Někteří měli potíže jen s tím, jak se prvoligové kluby přesně jmenují. "Fotbal hraje Viktorka. Nevím, jestli se tak ještě jmenuje. Určitě se tak jmenuje, je to Viktorie," řekl Votava. Ten se spletl v otázce, kolik má kraj obyvatel. Nejdříve řekl, že 650 tisíc. Za chvíli telefonoval zpátky. "Teď jsem si uvědomil, že kraj má 550 tisíc obyvatel. Jedu v autě," vysvětloval Votava.

***

* Na jaké otázky politici odpovídali

1. Kde (okres) je v kraji nejvyšší nezaměstnanost a kolik je procent?
(Tachovsko, 8 procent)

2. Jaký byl loni průměrný plat v kraji?
(17 648 korun)

3. Kolik lidí žije v kraji?
(549 600)

4. Kolik stojí základní jízdné v městské hromadné dopravě v krajském městě?
(12 korun)

5. Jaký je největší zaměstnavatel v Plzeňském kraji?
(Fakultní nemocnice v Plzni)

6. Jaké je nejvýše položené místo v kraji a kolik je to metrů nad mořem?
(Velká Mokrůvka na Šumavě, 1370 metrů nad mořem)

7. Které památky v kraji jsou na seznamu dědictví UNESCO?
(Žádné)

8. Vyjmenujte okresy v kraji.
(PM, PS, PJ, RO, TC, KT, DO)

9. Které fotbalové a hokejové kluby v kraji hrají nejvyšší soutěž?
(Viktoria Plzeň, Lasselsberger Plzeň)

10. Kolik procent získala vaše strana v posledních krajských volbách a kolik získala křesel v krajském zastupitelstvu?
(ODS: 41,29 %, 22 křesel; KSČM: 19,9 %, 10 křesel; ČSSD: 14,92 %, 8 křesel; KDU-ČSL: 7,23 %, 3 křesla; Strana zelených + Strana pro otevřenou společnost: 2,52 %, 0 křesel)

Václav Votava
krajský volební lídr ČSSD

1. Na Tachovsku, myslím, že je to něco kolem osmi procent, přesné číslo nevím.
2. Pohyboval se okolo 17 tisíc korun.
3. 650 tisíc.
4. 12 korun.
5. Škoda a celá skupina kolem ní.
6. Čerchov. Má 1030 nebo 1050 m n. m. 7. Nevím.
8. TA, DO, KT, PS, PJ, PM, RO.
9. Fotbal hraje Viktoria Plzeň a hokej Lasselsberger Plzeň.
10. V zastupitelstvu máme 8 mandátů a myslím, že jsme získali asi 15 % hlasů.

Eva Tylová
krajský volební lídr Strany zelených

1. Na Tachovsku. Kolem 8,4 procenta.
2. Asi 16 700 korun.
3. Asi 550 tisíc.
4. 12 korun.
5. Myslím, že to bude Škoda.
6. Nevím.
7. Kláštery v Kladrubech a Chotěšově.
8. TC, DO, KT, RO, PS, PJ, PM.
9. Asi Sparta.
10. Mám pocit, že to bylo kolem tří procent. Křeslo nemáme žádné.

Ivana Levá
krajský volební lídr KSČM

1. Na Klatovsku, šest procent.
2. 17 tisíc korun.
3. 560 tisíc.
4. 12 korun.
5. Firmy kolem Škody.
6. Nevím.
7. Nevím.
8. PJ, PS, RO, PM, KT, DO, TA.
9. Plzeňský tým, ale jak se jmenuje, nevím. Hokejový tým Lasselsberger.
10. V zastupitelstvu máme 10 křesel, bylo to mezi 18 až 20 procenty.

Jaroslav Lobkowicz
krajský volební lídr KDU-ČSL

1. Na Tachovsku, kolem osmi procent.
2. Asi 18 tisíc korun.
3. 550 tisíc.
4. 12 korun.
5. Největším zaměstnavatelem je stát.
6. Špičák, nejsem si jistý.
7. Nevím.
8. PM, PS, PJ, RO, TA, DO, KT.
9. Fotbal hraje Viktoria Plzeň a hokej Lasselsberger Plzeň.
10. V zastupitelstvu máme 3 křesla a získali jsme asi 8 procent.

Jiří Pospíšil
krajský volební lídr ODS

1. Na Tachovsku, kolem deseti procent.
2. Mezi 17 a 18 tisíci korun.
3. 550 až 560 tisíc lidí.
4. 12 korun.
5. Největším zaměstnavatelem je stát skrze orgány veřejné správy.
6. Nějaký vrchol Šumavy. Špičák.
7. Žádné.
8. PM, PS, PJ, RO, TA, DO, KT.
9. Ve fotbale je to Viktoria Plzeň a v hokeji Lasselsberger Plzeň.
10. ODS získala přes 40 procent a přes dvacet míst v zastupitelstvu.

Foto popis|

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - plzeňský kraj

S kým máme ve volbách tu čest? Srovnávejte životopisy lídrů stran
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Volby 2006 | strana: 4 | autor: RADEK BARTONÍČEK

Co dělali předtím, než vstoupili do vysoké politiky? Jak se jejich životy odvíjely od dětství přes normalizační roky až po dnešek?

MF DNES postavila vedle sebe do časové řady šéfy hlavních politických stran, které mají velkou šanci dostat se po červnových volbách do Sněmovny. Je zajímavé porovnat životy těchto lídrů, kteří se narodili přibližně ve stejném období. Všichni vystudovali vysokou školu a poté řadu let pracovali ve státních podnicích. Po pádu komunismu se propracovali na vrchol v politice. I když se tedy délkou životů příliš neliší, jejich osudy jsou rozdílné. Zatímco předseda KSČM Vojtěch Filip vstoupil do komunistické strany, Miroslav Kalousek a Jiří Paroubek pracovali v lidové straně (Kalousek) a ve straně socialistické (Paroubek). Listopad 1989 však pro všechny znamenal radikální změnu. Každý z nich se dal dříve či později na politiku, Martin Bursík z ní na několik let zmizel, aby se v ní objevil jako "spasitel" Strany zelených.
Střípky z života lídrů hledala MF DNES v jejich oficiálních životopisech i v řadě dalších textů včetně novinových rozhovorů.
Zkuste tedy porovnávat...

1950 Nastupuje tuhá totalita

1950 Dva roky po komunistickém puči je v Československu tvrdě potlačována demokracie
1952 Soudní proces s tzv. "protistátním centrem" v čele s R. Slánským
1953 Měnová reforma provedená výměnou peněz a vkladů v poměru 5:1 až 50:1
1968 - Do funkce 1. tajemníka ÚV KSČ zvolen Alexander Dubček považovaný za reformátora - Okupace Československa vojsky Varšavské smlouvy 1969 Student Jan Palach se upaluje na protest proti okupaci

1970 Husákova éra po okupaci

1970 Začátek normalizace, pokusy o demokracii jsou ihned likvidovány
1971 Generálním tajemníkem ÚV KSČ byl zvolen z vůle Sovětského svazu Gustáv Husák
1977 Vznik Charty 77, dokumentu, který žádal od komunistické moci, aby respektovala lidská práva
1987 Milouš Jakeš zvolen generálním tajemníkem ÚV KSČ
1989 "Sametová" revoluce. Pod tlakem veřejnosti se hroutí komunistický režim - Prezidentem zvolen Václav Havel

1990 Začíná život v demokracii

1990 První svobodné volby
1991 Československo opustil poslední sovětský voják
1992 Ve volbách vítězí ODS
1996 Volby vyhrála ODS
1997 Demise vlády V. Klause
1998 Mimořádné volby poprvé vyhrála ČSSD před ODS, obě strany uzavřely tzv. opoziční smlouvu
1999 Česko vstoupilo do NATO
2002 Ve volbách opět vítězí ČSSD, která vládne převážně s KDU-ČSL a Unií svobody
2004 Česká republika vstupuje do Evropské unie

Jiří Paroubek

Téměř celý dosavadní život "čekal" na úspěch v politice.
Z dosti neznámého náměstka pražského primátora se stal ministrem a následně premiérem a šéfem vládní ČSSD. Politice se věnuje řadu let, s manželkou Zuzanou má jednoho syna. Pokud jde o koníčky, zejména rád čte a sleduje fotbal.

Narodil se 21. 8. 1952 v Olomouci, ale brzy se s rodiči přestěhoval do Prahy.

Na rodiče vzpomíná jako na nesmírně pracovité a skromné lidi. "Měl jsem velmi šťastné dětství," říká. Vyrůstal v rodinné tradici, která měla blízko k Československé církvi husitské.

1970 Stává se členem Československé strany socialistické, ze které nakonec vystupupuje, protože není spokojený s její činností.
1976 Absolvuje Vysokou školu ekonomickou a nastupuje do státního podniku Restaurace a jídelny. Tady ho čeká docela velká kariéra, dotáhne to až na post náměstka v Praze 1.
Odchází v roce 1990.
1979 Bere si manželku Zuzanu, se kterou má později jednoho syna, o němž dodnes mluví s velkou hrdostí.
20. 11. 1989 Vstupuje do ČSSD.
1990 V sociální demokracii je velmi aktivní, dokonce se stává jejím prvním ústředním tajemníkem. Postupně však ztrácí ve straně pozice.
1991 Zakládá firmu na ekonomické poradenství zejména pro drobné a střední podnikatele.
1993 Paroubek se pokusil ujmout šéfování ČSSD, ale porazil ho Miloš Zeman. O tři roky později se Paroubek vzdal některých nižších funkcí s vysvětlením, že tak protestuje proti praktikám ve straně.
1998 "Vzkříšení" Paroubka, na pražské radnici vzniká koalice ODS a ČSSD, za kterou se stává ekonomickým náměstkem primátora.
2000 Kandiduje do Senátu, ale utrpí těžkou porážku. Končí až čtvrtý.
2004 Premiér Stanislav Gross si ho bere v říjnu z radnice na post ministra pro místní rozvoj, kde se "vyšvihne" na post jednoho z nejvýraznějších ministrů.
2005 ČSSD i vláda jsou v těžké krizi, v poslední chvíli nominuje sociální demokracie na premiéra právě Paroubka.
2006 Stává se volebním lídrem a zároveň je v květnu suverénně zvolen i předsedou strany. Zažívá dosavadní politický vrchol.

Mirek Topolánek

Několikaletý senátor stojí před nejdůležitější politickou bitvou, má velkou šanci přivést ODS po osmi letech k moci. Topolánek pochází ze severu Moravy, ale se ženou a dvěma dcerami se přestěhoval do Prahy. Velmi rád sportuje.

Narodil se 15. 5. 1956 ve Vsetíně, kde také chodil do základní školy, dodnes o sobě pyšně prohlašuje, že je Valach.

Ve škole patřil k premiantům, ale několikrát mu hrozila dvojka z chování.

1975 Skončil Vojenské gymnázium v Opavě, vzpomíná, jak brečel, když musel nosit uniformu. Poté šel studovat Strojní fakultu VUT v Brně.
1979 Bere si manželku Petru, se kterou má ve stejném roce dceru Petru a o čtyři roky později Janu. Stěhují se do družstevního bytu. 1980 Nastupuje jako projektant do OKD Ostrava, kde pracuje sedm let. V roce
1987 nastupuje v Ostravě do Energoprojektu. "Byla to bezútěšná doba, kdy jsem se věnoval rodině, práci a sportu," vzpomíná na osmdesátá léta.
1989 Vstupuje do Občanského fóra, stává se zastupitelem v Ostravě
1991 Odchází do soukromého sektoru, stává se ředitelem společnosti VAE, kde vydrží pět let. V dalších letech je členem představenstva a později i jeho předsedou. Končí tady v roce 2003, dodnes se vedou dikuse o dluzích této společnosti.
1994 Vstupuje do ODS, kromě společnosti VAE je i v několika dalších firmách.
1996 Za volební obvod Ostravaměsto kandiduje do Senátu a je zvolen.
1999 Senátoři ODS si ho volí jako předsedu svého klubu, v roce 2002 je zvolen místopředsedou Senátu.
2002 V prosinci jde do souboje o post předsedy ODS, i když není favorit, poráží svého soupeře Petra Nečase. Topolánkovo vítězství těžce nese Václav Klaus. Označuje ho za "prázného a falešného topola".
2004 Topolánek je potvrzen na postu předsedy ODS, tentokrát naprostou většinou, aniž měl protikandidáta.
2006 Do voleb jde jako lídr strany, ODS za jeho šéfování vyhrála komunální, krajské i evropské volby. Ale teprve volby parlamentní rozhodnou o Topolánkově budoucnosti.

Miroslav Kalousek

Předseda KDU-ČSL má šanci zůstat v čele strany až do roku 2009, ale hodně bude záležet na výsledku letošních voleb. Kalousek je Jihočech, má dvě děti a střídavě pendluje mezi Prahou a Bechyní. Je o něm známo, že rád a často skládá básničky.

Narodil se 17. 12. 1960, celý život žije v Bechyni v jižních Čechách, bydlení má také v Praze.
Vyrůstal ve věřící rodině, jako mladík byl ministrantem. Protože nemohl jít z politických důvodů studovat, nejdříve si udělal učňák s maturitou.

1980 Začal studovat Vysokou školu chemickotechnologickou, kde se také seznámil se svou manželkou. Ta dnes dělá na škole odbornou asistentku, mají spolu dvě děti.
1984 Po škole šel dělat do Prahy chemika do státního podniku Mitas. Brzy se začal věnovat investicím a stal se šéfem investičního útvaru.
1984 Vstoupil do lidové strany. Říká, že v ní už v té době poznal spoustu odvážných a slušných lidí.
V listopadu 1989 zakládal v Mitasu Občanské fórum, kde ho také později rušil, protože měl pocit, že do něj půjde spousta kariéristů.
1990 Už v únoru si ho bere k sobě tehdejší lidovecký místopředseda vlády Antonín Baudyš. Kalousek je nejdříve jeho poradcem a poté vedoucím jednoho z útvarů.
1993 Získává vlivný post náměstka ministra obrany, kde probíhá řada důležitých zakázek.
Nutno dodat, že některé z nich byly značně neprůhledné, Kalousek si "vysloužil" nemálo kritických výhrad.
1998 Odchází z ministerstva a po několika měsících získává poslanecký mandát, ve Sněmovně se dostane k několika důležitým funkcím.
2002 Opět se dostává do Sněmovny a je zvolen do funkce předsedy vlivného rozpočtového výboru.
2003 Na sjezdu KDU-ČSL je zvolen předsedou, poráží dosavadního šéfa Cyrila Svobodu.
2005 Zcela podle očekávání je opět zvolen, jeho mandát je navíc prodloužen na čtyři roky.
2006 Kalouskova pozice není nejlepší, sice se podílel na pádu Stanislava Grosse, premiéra spojeného s aférami, u veřejnosti se ale výraznější obliby nedočkal. Jeho KDU-ČSL se pohybuje nad hranicí zvolení do parlamentu.

Martin Bursík

Staronový muž v české vrcholové politice. Kdysi ministr životního prostředí, dnes šéf Strany zelených, která má šanci dostat se poprvé v historii do parlamentu. Bursík má dvě dcery, jeho vášní je horolezectví.

Narodil se 12. 8. 1959 v Praze do rodiny, kterou komunisté připravili o velký rodový majetek.

Velký vliv na celý jeho život měl skauting, skautem byl společně s bratrem od devíti let. Odtud pramení jeho vztah k přírodě i horolezectví, podnikl už řadu náročných výprav.

V roce 1984 absolvoval Přírodovědeckou fakultu Univerzity Karlovy, konkrétně nově otevřený obor ochrana životního prostředí.
1984 Po skončení studia nastoupil do státního podniku Stavební geologie, sedm let dělal hydrologa, například studoval prameniště Liběchovky.
V červnu 1989 podepsal protikomunistický manifest Hnutí za občanskou svobodu, v listopadu zakládal pobočku Občanského fóra v Praze 4. Po celá osmdesátá léta, stejně jako později, chodil po horách.
1990 Je zvolen poslancem České národní rady, na několik týdnů jede na cennou stáž do amerického Kongresu.
1992 Končí jako poslanec, ale je místopředsedou Občanského hnutí a poté Svobodných demokratů, kteří se snažili navázat na Občanské fórum.
1994 Sedí v zastupitelstvu Prahy, a to až do roku 2002. Jeho účast a aktivita ale s postupujícimi léty slábne.
1998 Několik měsíců je ministrem životního prostředí v dočasné vládě Josefa Tošovského.
1998 Několik stran vytvořilo Unii pro Prahu, jejich kandidátem na primátora se stal právě Bursík. Unie získala druhý největší počet hlasů, hned za ODS, ale vlády se v hlavním městě ujala ODS s ČSSD.
1999 Vstupuje do KDU-ČSL, je mu blízká politika tehdejšího předsedy Josefa Luxe, po jeho úmrtí nakonec ze strany vystupuje.
1999 Bursík odchází z politiky a věnuje se hlavně podnikání, zakládá poradenskou firmu.
2005 Poměrně překvapivě je zvolen předsedou Strany zelených, kde do té doby dominovala skupina lidí kolem Jakuba Patočky a Jana Beránka.

Vojtěch Filip

Komunistický politik se postupně dostal až na post místopředsedy Poslanecké sněmovny a šéfa partaje. Dlouhou dobu byl ve stínu dřívějšího předsedy Miroslava Grebeníčka. Filip se pohybuje v politice téměř celý život, má manželku Ludmilu a dvě děti, syna s dcerou. Jeho velkým koníčkem je rybaření, poslouchá rockovou muziku.

Narodil se 13. 1. 1955 v Českých Budějovicích, v mládí ho podle jeho slov bavilo vše, co souviselo s přírodou a sportem, na gymnáziu se věnoval divadlu a také hrál v rockové kapele. Mimochodem, od roku 1970 hrál v několika rockových skupinách. Podle svých slov miloval dějepis a literaturu.

"Na své dětství vzpomínám s velkou radostí, prožíval jsem velmi šťastná léta. Bylo to bezstarostné a fajn," říká.

V roce 1978 absolvoval Právnickou fakultu v Brně. Nastoupil jako právník do státního podniku Sfinx, kde pracoval až do roku 1990. Tvrdí, že byl v kontaktu s tržním prostředím, protože podnik hodně výrobků vyvážel.
V roce 1983 vstoupil do komunistické strany, o rok později začal dělat poslance Městského národního výboru v Českých Budějovicích.
1985 Podle spisu na ministerstvu vnitra byl v roce 1986 údajně získán jako ideologický spolupracovník StB. Soud ale toto podezření později nepotvrzuje, prý o spolupráci nevěděl
Listopad 1989 prožíval "plně zaměstnán" prací. "Se směřováním Občanského fóra jsem se nemohl nějak ztotožnit, protože do něj přešli nejhorší kariéristé z podniku," napsal MF DNES.
Od začátku roku 1990 do roku 1992 byl zvolen za komunisty poslancem Sněmovny lidu Federálního shromáždění. Následující čtyři roky v parlamentu není, sedí podle agentury ČTK v několika soukromých firmách, od roku 1994 byl členem představenstva společnosti Futura i společníkem a jednatelem společnosti BM Export. Odtud odešel až na začátku roku 2003.
1996 Za komunisty je opět zvolen poslancem, o dva roky později se stává šéfem jejich klubu.
2002 V parlamentu dochází k průlomu, komunista - tedy Filip - je poprvé zvolen do vysoké ústavní funkce, je místopředsedou Sněmovny.
2005 Dostává se až na vrchol v hierarchii komunistické strany, tehdejší předseda Miroslav Grebeníček necítí podporu straníků a postu se vzdává, čímž uvolňuje místo Filipovi. 2006 Filip je označován za "lidskou tvář" KSČM, jeho slovník je však velmi ostrý.
Jeho vliv, stejně jako vliv komunistů, může ještě růst, pokud KSČM a ČSSD výrazně uspějí ve volbách.

Foto autor| Foto: MAFA a rodinné archivy politiků

Tváře nové i trochu starší
Mladá fronta DNES 
24.5.2006 | rubrika: Volby 2006 | strana: 7 | autor: VLADIMÍR KUČERA

O straně nejen ekologických představ, ale hlavně voličského vzdoru

BURSÍKOVI ZELENÍ. Vydrží jim přízeň, kterou jim předpovídají volební průzkumy?

Je čas volit zelené, stojí na billboardech s portréty Martina Bursíka a Kateřiny Jacques. Je to slogan mnohovýznamný. Tuto několikavrstevnost potvrzuje v Hospodářských novinách Václav Havel: "Zeleným způsobem jsem myslel od mládí, programově jsou mi blízcí bez ohledu na to, jaké frakce uvnitř spolu bojují," říká Havel a pokračuje: "Naše politika je trochu zatuchlá, stále titíž lidé, a zdá se mi, že trocha čerstvého vzduchu je zapotřebí a že by se do ní pár nových lidí mělo dostat." Možná nevědomky, ale spíše cíleně - Havel se ve svých politických tazích rád tváří jako přímočarý naivista - definuje současné postavení Strany zelených ve zdejším politickém prostředí. Možná skutečně doba běsnící tržní ekonomiky a jí odpovídající prostředí pro život vyvolaly růst strany hájící udržitelnost této hodnoty. Ale také, a nejspíš naléhavěji, přitahují zelení nemalou část společnosti, nadrženou na jakoukoliv změnu. Ne tedy ani tolik "zelené myšlení", ale velmi neodbytně "čerstvý vzduch".

Zelená "česká" cesta

Historie českých zelených je, mírně řečeno, pestrá. Počátkem léta 1989 vzniklo Ekologické sdružení s cílem změnit se v Československou stranu zelených. StB toto úsilí zlikvidovala. Strana zelených se tedy ustavuje 9. prosince 1989. Estébáci se tehdy pokusili stranu infiltrovat. Vzpomeňme na rozšířený slogan: "Jsou to melouni. Navrch zelení, uvnitř rudí."
Ve volbách roku 1990 zůstali zelení pod pětiprocentní hranicí. Za dva roky se spojují se stranami socialistickou a zemědělskou v Liberálněsociální unii. Ta získala 6 procent hlasů, ale brzo se rozpadla. Po dalších peripetiích se v roce 1998 zelení dostávají jen těsně nad jedno procento hlasů. O čtyři roky později však dosahují téměř 2,5 procenta. Vzestupu si nikdo nepovšiml, tématem bylo senzační vítězství Špidly nad Klausem. Nicméně nárůst hlasů pro zelené pokračoval. Stále mimo pozornost politologů, komentátorů a analytiků. Jan Herzmann, ředitel společnosti Factum Invenio, k tomu v Hospodářských novinách letos v březnu řekl: "Proč se o nich nepsalo loni na konci roku jako o straně, která se k pěti procentům blíží? Víme, že statisticky není žádný rozdíl mezi 4,6 a 5,4 procenta preferencí."
Když pak strana v čele s Martinem Bursíkem, vůbec ne novou tváří české politiky, přeskočila limit zvolitelnosti, stala se pro mnohé zajímavou. Preference dál rostly. Znervóznily zkamenělou politickou scénu. Podrážděný Jiří Paroubek dokonce na Bursíka zaútočil a vyčetl mu majetkové poměry.

Sytost místního odstínu zelenosti

Zdejší zájem o ekologii byl do listopadu 1989 do jisté míry výrazem nesouhlasu s komunistickým režimem. Posun hodnot v tehdejším režimu zastřel skutečnost, že zelení v tradičních demokratických zemích jsou odpůrci mnoha tržních zvyklostí a pohybují se často na hranici anarchistického hnutí nebo přímo v něm. Časem však "zaběhnuté" politické strany "adoptovaly" ekologii do svých programů a představitele zelených, jako například německého Joschku Fischera, do svých řad. Vyhraněný politický ekologismus značně otupěl.
Ovšem v 80. letech minulého století ještě značka zelených něco znamenala. U nás si připočetla étos protitotalitní vzpoury. Nicméně, byť by se zdálo, že silná "zelená strana" vznikne v osvobozené zemi zcela přirozeně, nedošlo k tomu. Místním zájmem byl trh, ne sdružení, jež tržní kult podrývá.
Jako by dnešní vzestup Strany zelených byl anachronismem. I u nás se už velké strany ekologickými tématy začaly zaobírat. Navíc zájem o životní prostředí zde není nijak přehnaný. Šéf STEM Jan Hartl před časem v Právu uvedl: "Levicový ekologismus je ve společnosti, a to víme i z našich výzkumů, velmi nepopulární."

Proč se tedy zatím zelení?

S velkou dávkou přísnosti navrhněme hypotézu: zelení mají více možných voličů než skutečných programových vyznavačů. Dokončeme Hartlovu úvahu: "Snaha orientovat se spíše na středové voličstvo je jediným logickým výsledkem." Ano, Martin Bursík se ukázal jako brilantní pragmatický politik. Existuje značná množina lidí, jimž osud země není lhostejný. Chtějí volit. Jsou založením liberálové. Nevyhraněně levicoví i pravicoví. Pro první je sociální demokracie nepřijatelná skrze buranství okruhu Jiřího Paroubka a státní mocichtivost; též pro koketování s komunisty.
Druzí nedůvěřují občanským demokratům pro jejich aroganci blížící se chování fotbalových funkcionářů. Přežívá frustrace z opoziční smlouvy. A zelení se nabídli: k "tvrdému" ekologicky orientovanému jádru přibírají i volební rebely. Tak docela je původně programově a ideově neoslovují, ale politicky a pragmaticky přitahují. Jim je určena ona část "zelenosti", nesená v trendu "postideologické" politiky, který v pozorovatelích vyvolává problém s levo-pravým usazením strany a nutí hovořit o hybridu. Je mnoho důvodů, pro něž řada aktivních nevolí zavedené strany. Proto přehlížejí, že se zelení chovají v mnohém stejně jako ony "nepřijatelné" partaje. Droga neokoralosti tyto "poklesky" přebíjí. Možní voliči zelených nehledí ani na některé body programu, jež jim osobně nevyhovují: jedněm třeba zahraniční politika, "evropsky" vymezená vůči USA, druhým "energetické tažení", jen složitě slučitelné s praktickým životem; tihle by jinak těžko přijali poplatky ve zdravotnictví, tamti zase odmítání školného.
I oprávněné výhrady k paradoxu "zelené pestrobarevnosti" jsou v dané atmosféře zpozdilé. Zda to voliče naopak nepřitáhne? Úvahu rigidních straníků, že zeleným jejich různorodost ubírá na spolehlivosti koaličního partnera, lze smést: co na tom špatného, že konečně někdo bude hlasovat po svém svědomí a ne dle instrukcí sekretariátu? Jaroslav Hutka, jeden ze zelených kandidátů, v prastaré písni ze Sušilova sborníku zpívá: "A když bylo před kostelem, hádala se duše s tělem..." Do jisté míry to odpovídá stavu Strany zelených. I to však může být přitažlivé. Etablované strany "zelená perspektiva" zlobí. Můžeme však také říci: "Ještě tam nejsou!" Podaříli se však zeleným jejich sněmovní tažení dovést do konce, nezbude "starým" parlamentním partajím než parafrázovat Fausta: "Vyvolaly jsme ducha, jehož se nemůžeme zbýti!"

***

S velkou dávkou přísnosti navrhněme hypotézu: zelení mají více možných voličů než skutečných programových vyznavačů.

* Co slibují zelení

10 slibů volebního programu

1. Snížení celkové daňové kvóty na 35 procent hrubého domácího produktu.
2. Odstranění byrokratických překážek podnikání - zkrácení doby nutné k založení firmy na dva týdny.
3. Celoroční zákaz jízdy kamionů o víkendech od pátku odpoledne do nedělní půlnoci. Podpora železniční dopravy a převedení kamionů na dráhu.
4. Postupné rušení uhelných elektráren a zavádění obnovitelných zdrojů energie a energetických úspor.
5. Zrušení přijímacích zkoušek na střední a vysoké školy. Studium na vysokých školách bez školného.
6. Zdvojnásobení státních výdajů na kulturu. Kultura má vytvářet atmosféru ve společnosti.
7. Přijetí zákona o registrovaném partnerství lidí stejného pohlaví.
8. Léky na předpis bez příplatků, zato paušální poplatky za lék na receptu s úlevami pro chronicky nemocné.
9. Regulace prostituce samostatným zákonem. Zákaz nabízení sexuálních služeb na veřejnosti.
10. Podpora ekologického zemědělství a hospodaření s ohledem na budoucí generace.

* Tváře kampaně

Jiří Dědeček. Písničkář, básník, spisovatel a překladatel. Je členem Mezinárodního PEN klubu a vyučuje na Literární akademii Josefa Škvoreckého.
Dana Kuchtová. Dlouholetá členka sdružení Jihočeské matky, které bojuje proti atomové elektrárně v Temelíně. Bývalá překladatelka a učitelka.
Stanislav Penc. Ochránce lidských práv, ekologický zemědělec. V roce 2000 založil Spolek přátel koz a pořádá slavnosti v Českém ráji.
Kateřina Jacques. Ředitelka sekce pro lidská práva a rovné příležitosti Úřadu vlády, veřejnost si jí více všimla poté, co ji na demonstraci proti fašismu zmlátil policista.

* Kdo zmizel

Jakub Patočka. Dlouhou dobu spolu s Janem Beránkem hlavní tvář Strany zelených. Měl blízko k sociální demokracii Vladimíra Špidly. Ze strany odešel poté, co ji ovládl Martin Bursík.

Foto popis| PRAGMATIK. Martin Bursík není v politice nový. Teď se však ukazuje jako brilantní pragmatický politik.
Foto autor| FOTO: MAFA - JAN ZÁTORSKÝ

Postavení cizinců se lepší jen zvolna
Hospodářské noviny 
24.5.2006 | rubrika: Z domova | strana: 4 | autor: Vojtěch Blažek

NABÍDKA A POPTÁVKA PODLE HN: IMIGRAČNÍ POLITIKA

PRAHA, 24. 5. 2006

Přečíst si ve volebních programech, jak se strany chtějí vypořádat s přílivem cizinců do Česka, zabere jen pár minut.
A moc konkrétního se toho čtenář nedozví.
Přitom, jak bude země vypadat za dvacet let, jak se bude dařit ekonomice, vědě nebo kolik peněz stát vybere na daních, záleží i na lidech, kteří dnes do Česka přicházejí za lepším živobytím.
Od roku 2003 sice obyvatel země mírně přibývá - ovšem právě jen díky cizincům s povolením k dlouhodobému pobytu.
Pokud bude tento trend pokračovat, bude v roce 2050 podle demografů každý sedmý obyvatel Česka cizího původu.
Nyní v ČR žije téměř 260 tisíc cizinců, z toho 175 tisíc z nečlenských zemí Evropské unie.

Vláda odvážná nebyla

Přestože se změny v imigrační politice státu prosazovaly jen pomalu, jedna je patrná: na cizince ze zemí mimo Evropskou unii úřady začínají stále častěji hledět jako na lidi, kteří potřebují pomoc, a ne jako na zločince.
To se týká hlavně 100 až 200 tisíc lidí, kteří v Česku žijí a pracují načerno.
Namísto razií na stavbách začalo Ministerstvo vnitra uvažovat o tom, že by měl stát více postihovat zprostředkovatelské firmy.
Zajít po vzoru jiných evropských zemí ještě dál ale vláda odmítla. Když měla v lednu možnost >omilostnit< všechny, kteří dnes v Česku žijí bez povolení, ministři toho nevyužili. Například ve Španělsku se tato >amnestie< dotkla 690 tisíc lidí. Tamní vláda argumentovala, tím, že zamezí otrocké práci a obchodu s lidmi.
Pokud nyní v Česku někoho úřady dvakrát přistihnou při práci načerno, následuje vyhoštění.

Policie, nebo jen úřady?

Alespoň jedna důležitá novinka má imigrantům usnadnit život: podle letos schváleného zákona musí žít cizinec v Česku nejméně pět let, a poté má právo požádat o trvalý pobyt. Doposud byla lhůta dvojnásobná.
Život bez trvalého pobytu je přitom pro cizince nevýhodný: rodiče například musí za své děti platit zdravotní a sociální pojištění, což jinak dělá stát.
Teprve od roku 2003 začal stát podle odborníků vytvářet strategii, jak k migraci přistupovat. A ta je mimo jiné založena na plánu nalákat do Česka vzdělané lidi z Ukrajiny, Bulharska, Kazachstánu nebo Běloruska.
Stát už si takto vybral zhruba 360 lidí, kterým umožnil získat rychleji trvalý pobyt.
Ministerstvo vnitra také poprvé loni připustilo, že povolení k pobytu by nemusela - tak jako nyní -vydávat policie, ale třeba městské úřady. Právě cizinecká policie byla v minulosti často terčem kritiky, že žadatele o pobyt šikanuje a že její příslušníci berou úplatky.
Zřejmě příští rok Česko vstoupí do schengenského prostoru, kde v rámci EU platí volný pohyb lidí bez kontrol na hranicích. Imigrační politiku si ale vláda bude moci dál určovat sama.
Policisté se ale z hranic stáhnou do vnitrozemí a část z nich se více zaměří na kontrolu cizinců, kteří do země přilétají.

***

Problémy imigrační politiky

Poptávka...

Přilákat elity

Motivovat ke stěhování do Česka vzdělané cizince, kteří pomohou například ekonomice nebo vědě. Zjednodušit těmto lidem získávání trvalého pobytu a pracovního povolení. Ostatním cizincům a uprchlíkům zajistit slušné zacházení na úřadech.

Boj proti ilegální migraci

Potírat zaměstnávání cizinců na černo, otrockou práci zahraničních dělníků a zabránit, aby trvalý pobyt nebo azyl v Česku získávali lidé napojení na organizovaný zločin. Jen loni policisté zadrželi na hranicích 4500 lidí, 7 500 cizinců pracovalo ilegálně.

...co nabízejí politické strany

ODS

* zrychlit udělování azylu -   přísněji postihovat trestné činy imigrantů a nelegální práci

ČSSD

* rovnoprávné postavení cizinců v systému zdravotního pojištění
* omezení korupce při povolování trvalého pobytu cizinců
* zjednodušit systém povolování trvalého pobytu a udělování pracovních povolení

KSČM

* zlepšení vzdělávání dětí cizinců

KDU-ČSL

* povolení k pobytu cizinců by měly vyřizovat obecní úřady, ne policie
* slušnější jednání úřadů a policie s imigranty
* usnadnit legální zaměstnávání cizinců

Strana zelených

* zabránit špatnému zacházení s nelegálně pracujícími cizinci
* nabídnout imigrantům možnosti práce a bydlení
* zabránit projevům nesnášenlivosti vůči přistěhovalcům

Foto popis| Basketbalista Maurice Whitfield hraje za Česko už delší dobu
Foto autor| Foto: ČTK

O autorovi| Vojtěch Blažek, www.ihned.cz/blazek

Česko volí mezi koalicemi >Eurotel< a >T-Mobile<
Hospodářské noviny 
| 24.5.2006 | rubrika: Z domova | strana: 4 | autor: (vas)

PRAHA, 24. 5. 2006

Řekni mi, s kým telefonuješ, a já ti řeknu, koho volíš.
Mobilní operátoři od včerejška vědí, jaké je politické rozložení jejich zákazníků. Společnost Vodafone, která tento průzkum provedla, zjistila, že mezi jejich zákazníky je v porovnání s konkurencí největší procento voličů Strany zelených: čtyřiačtyřicet procent z nich volá právě s Vodafonem.
Baštou ODS je zase značka T-Mobile, kterou volí 37 procent příznivců Topolánkovy strany. Voliči ČSSD rovnoměrné rozložení mobilní přízně doplňují: nejvíc z nich - 39 procent - si vybralo Eurotel.
Podobně se dá podívat i na blížící se volby. Průzkumy i předvolební vyjádření lídrů naznačují, že si Češi vyberou mezi koalicí T-Mobilu a spojenectvím Eurotelu: ten totiž shodně používají předsedové ČSSD a KSČM Jiří Paroubek a Vojtěch Filip.
Šéfové ODS, KDU a zelených Mirek Topolánek, Miroslav Kalousek a Martin Bursík zase zatím nalezli shodu alespoň v tom, že všichni telefonují s T-Mobilem.
Významným signálem nového rozdělení sil se ostatně stal už loňský krok lidovců. Špičky strany, používající do té doby Eurotel, totiž přešly k T-Mobilu

Klíč| Kalousek Miroslav; KDU

Proč na ně útočí?
Hospodářské noviny 
24.5.2006 | rubrika: Názory | strana: 9 | autor: Svatomír Mlčoch

DOPISY A E-MAILY

Předseda Strany zelených má jistě pravdu, když v rozhovoru pro HN (22. května) poukazuje na to, že zelení jsou >nechtěnými dětmi české politiky< a že na ně útočí ze všech stran. Žádná z parlamentních stran není bohužel tak soudná, aby se již před volbami zachovala seriózně k >páté síle< budoucí sněmovny.
Strčit hlavu zeleným pod vodu se snažil až nechutně na sjezdu ČSSD současný premiér. Budou-li k vytvoření vlády zelení nezbytní (a zdá se, že budou), uslyší brzy zcela jinou písničku. Zelení by v takové situaci měli důrazně dát najevo, že nejsou stranou jednoho tématu a že požadují důsledné ekonomické a politické reformy.

***

Redakce uveřejňuje v rubrice Dopisy odpovědi na články a dopisy čtenářů, které vyjadřují jejich názory. Vyhrazuje si právo příspěvky krátit a redakčně upravit. Anonymy nezveřejňuje. V rubrice Chyby a vysvětlení napravuje pochybení a odpovídá na dotazy k obsahu i jazyku HN.
Kontaktní adresy: telefon: 233 073 041 e-mail: dopisy.hn@economia.cz pošta: HN, oddělení dopisů, Dobrovského 25, 170 55 Praha 7

O autorovi| Svatomír Mlčoch, České Budějovice

Vládní čárka
Lidové noviny 
24.5.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: Martin Zvěřina

Zákoník práce se může stát břemenem i pro ČSSD

KOMENTÁŘE LN

Novela zákoníku práce včera prošla sněmovnou díky koalici ČSSD a KSČM. Když ministr práce Škromach tuto normu obhajoval, řekl: "Dosáhnout naprosté shody o takové právní úpravě, jakou zákoník práce je, napříč politickým spektrem, nebude podle mého názoru možné nikdy." Tím vlastně vysvětlil, proč se sociální demokraté nedohodli s nikým jiným než s komunisty - protože nechtěli.
Nový zákon je podle ministra Škromacha ohromným pokrokem a případné "nesrovnalosti" s ústavou prý bude čas odstranit ještě předtím, než zákon začne platit. Každého samozřejmě napadne, že parlament by asi neměl schvalovat normu, která není v souladu s ústavou. Ovšem to by nesmělo být přijetí této normy "splněním závazku z vládního prohlášení", tedy čárkou v kolonce "udělali jsme".
Sociální demokraty nezajímá, že proti normě byli koaliční partneři, demokratická opozice, legislativní rada vlády, zaměstnavatelé, některé odborové svazy, Senát, a nakonec i prezident. Je jim lhostejné, že ODS, KDU-ČSL i Strana zelených mají ve svém volebním programu změnu této sociálnědemokratické "čárky". Hlavně že mohou ohlásit "splněno". A když přitom mohou demagogicky všechny, kdo byli proti této podobě zákona, označit za asociály a nepřátele pracujících, tím lépe, je před volbami.
Jistou nepříjemností, kterou s sebou tato politika nese, je očividnost toho, že ČSSD se řídí heslem Kdo nejde s námi, jde proti nám. Pak ještě to, že někteří si z nynější spolupráce ČSSD a komunistů vyvozují, že podobně bude probíhat i po volbách.
Kupecké počty, které sociální demokraté při ve své politice uplatňují - tj. uplatíme nejsilnější odborovou centrálu, splníme si závazek a zároveň pošpiníme všechny ostatní, nemusejí vyjít. Koneckonců, kdyby strana třeba vyhrála volby, byl by to právě zákoník práce, který by ji limitoval v zápase s nezaměstnaností, ve kterém dosud značně selhává. Není možné zaměstnavatelům vytváření pracovních míst dekretovat, a pokud nejbližší spojenci ČSSD - komunisté - tvrdí, že v některých podnicích lidé mají strach zakládat odbory, nový zákon jim to neusnadní.

Čtěte "Levice..." na str. 1 a 2

Politici o základně mlčí
Lidové noviny 
24.5.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: KLÁRA TYLOVÁ, LUKÁŠ DOLANSKÝ

Jasný postoj k využití ČR pro protiraketovou obranu USA mají pouze KSČM a zelení

PRAHA Několik dní před volbami nejsilnější strany ODS a ČSSD nedokážou říct svůj postoj k možnému umístění jedné ze základen protiraketové obrany USA do Česka. Nerozhodná je i KDU-ČSL. Zatímco Polsko, které je kromě ČR dalším kandidátem na rozmístění části amerického protiraketového "deštníku", veřejně vyjadřuje zájem o další jednání, čeští politici raději mlčí.
"S celým projektem se musím seznámit, nic o tom nevím. V tuto chvíli to pro mě není věc, o které bych chtěl nebo mohl mluvit," řekl LN premiér Jiří Paroubek. Jasnější sdělení neposkytl ani předseda ODS Mirek Topolánek. "V této chvíli je moje stanovisko neutrální," uvedl.
Americký deník The New York Times v pondělí napsal, že Češi se snaží veřejné debatě o projektu vyhnout kvůli blížícím se volbám. "Výsledkem bylo, že američtí představitelé se zdrželi otevřených hovorů o možné základně na českém území. Zůstalo to však možností, o které obě strany hodlají hovořit soukromě," citoval list nejmenovaného amerického představitele. Politici se však brání tím, že z americké strany nepřišla žádná konkrétní nabídka, a zaujímat postoj tedy není k čemu. "Nejdříve by nás o to někdo musel požádat. Potom by muselo být řečeno, za jakých podmínek, následně by musela být vedena veřejná debata a na základě té bychom se nějak rozhodli," sdělil šéf lidovců Miroslav Kalousek s tím, že "v tuto chvíli neexistuje relevantní odpověď". "Žádnou informaci o základně nemám. My bychom se nebránili umístění takovýchto jednotek, kdyby o to někdo požádal, a kdyby to mělo smysl," uvedl Topolánek. Vzápětí však dodal, že si nemyslí, že by bylo Česko vhodným místem pro americkou základnu.
Na neschopnost českých politiků jasně se k věci postavit upozorňují také odborníci na bezpečnostní politiku. "Je zde vidět neochota politických stran se tím více zabývat. Myslím si ale, že veřejná debata by vůbec neškodila," řekl vedoucí katedry mezinárodních vztahů a evropských studií Masarykovy univerzity v Brně Petr Suchý. Jasnější stanovisko mají ze stran, které by se podle průzkumů dostaly do sněmovny, pouze komunisté a zelení. "Dokážeme si to představit, pouze pokud by šlo o součást zahraniční politiky Evropské unie. Na bilaterální jednání to nevidíme," uvedl předseda Strany zelených Martin Bursík.
Komunisté se dlouhodobě staví proti a rozmístění amerických zařízení na území ČR považují za "největší bezpečnostní riziko, které by Českou republiku mohlo potkat". "Nemá to nic společného s evropskou obrannou ani naším členstvím v NATO. Je to obrana amerického území, ke které je zneužíváno území jiného suverénního státu. Je to v rozporu se zájmy České republiky i se zájmy Evropské unie," sdělil předseda KSČM Vojtěch Filip.

Foto popis| Vojtěch Filip: Je to v rozporu se zájmy České republiky i se zájmy Evropské unie.
Foto autor| Foto LN - Pavel Wellner

Klíč| Kalousek Miroslav; KDU

Kandidátka zelených se brání
Lidové noviny 
24.5.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: ROBERT MALECKÝ

Vyškrtnutá kandidátka Strany zelených Simona Pavlicová organizuje petici na svoji podporu. Lidé, kteří ji měli údajně podepsat, však o ničem takovém nevědí.

PRAHA Napjatá situace v severomoravské organizaci Strany zelených trvá. Simona Pavlicová, kterou minulý týden nechalo vedení strany vyškrtnout z pátého místa sněmovní kandidátky, se nevzdává a na svou podporu zorganizovala petiční akci.
Petici, která vyjadřuje nesouhlas s odvoláním Pavlicové, mělo údajně podepsat osm členů krajské rady, mimo jiné i její předsedkyně a dvojka severomoravské kandidátky Eva Holubová. Ta to ale popírá. "Paní Pavlicová za mnou přišla s textem petice a požádala mne, abych zjistila názor dalších členů rady. To jsem učinila telefonicky u pěti z nich, tři byli pro její vyškrtnutí, dva proti. Nikdo ale nic nepodepsal, je to celé vylhané," řekla včera LN Holubová. Vedení strany se celou věcí nehodlá do voleb zabývat. Podle místopředsedkyně Dany Kuchtové, která má komunikaci s regiony na starosti, by to stejně na vyškrtnutí Pavlicové již nic nezměnilo. "Je to nezvratný krok, volební zmocněnec již požádal volební komisi o vyškrtnutí," uvedla Kuchtová.

Kuchtová: Poškodila stranu

Předsednictvo strany nechalo Pavlicovou vyškrtnout kvůli tomu, že zkresleně informovala o rvačce mezi dalším kandidátem Jiřím Blahutou a manželem krajské volební jedničky Věry Jakubkové Zdeňkem Jakubkou. Podle Kuchtové se provinila i tím, že s vedením strany přestala komunikovat, pořádala vlastní tiskové konference, a tím stranu před volbami poškodila. "Jsme připraveni naše rozhodnutí krajům vysvětlit, ale uděláme to až po volbách," řekla LN Kuchtová.
Pavlicová trvá na tom, že její vyškrtnutí bylo neoprávněné. Vedení se podle ní snaží incident mezi Blahutou a Jakubkou zamést pod koberec. Blahuta, kterého rovněž nechalo pražské centrum vyškrtnout, byl prý zbit daleko hůře, než vedení prezentuje.
Nynějšímu vyškrtnutí Pavlicové předcházel podobný krok krajské rady. Na zasedání v Hukvaldech na konci března, tedy téměř dva měsíce před rvačkou mezi Blahutou a Jakubkou, bylo poprvé rozhodnuto o jejím vyškrtnutí. Důvodem měla být nespokojenost s její prací, krajská rada ale nakonec centru návrh neodeslala. "Kraji jsme se do toho tehdy nepletli. Pokud ale nyní někteří lidé s vyškrtnutím paní Pavlicové nesouhlasí, odkazujeme je na jejich vlastní hlasování z konce března," uvedla Kuchtová.

Klíč| PSP

5MINUTOVÉ INTERVIEW
Lidové noviny 
24.5.2006 | rubrika: Názory | strana: 15

Miloš Urban (38) spisovatel

Vydavatelství Argo vydalo novou knihu úspěšného spisovatele. Pole a palisáda Miloše Urbana je ryze autorskou, moderně převyprávěnou verzí pověsti o Libuši. Příběh je českým příspěvkem do mezinárodního projektu Mýty, do něhož se zapojilo třicet pět zemí světa.

* Z dnešního pohledu je na kněžně Libuši nejzajímavější to, že...

...je česká - nemá ji žádný jiný národ v Evropě, je naším kulturním dědictvím a statkem. Já jsem na ni pyšný. Zní to pateticky, ale to myslím vůbec nevadí.

* Vaše "životní filozofie" ve třech větách zní...

...psát tak, abych byl s dílem spokojený. Žít tak, abych co nejméně ublížil. Na to třetí přijdu, až budu psát paměti.

* Zbytečně nadužíváte slovo...

..."prostě". Je to asi podvědomá snaha vidět svět jednodušeji, než je zdrávo.

* Lidé by si měli více všímat...

...životního prostředí. Bude tu pořád s námi. Není to spotřební věc, co se použije, a zítra koupíme novou.

* Když se cítíte mizerně, tak...

...mám prostě depku.

* Tento týden vás nejvíc naštvalo...

...mediální bubnování kolem filmu Šifra mistra Leonarda. Špatná kniha a podle všeho naprosto nezajímavý film. Ale žvaní o tom celý svět.

* Obecně rozšířeným předsudkem o vás je...

...že jsem nadutec. To teda nejsem.

* Kdybyste nebyl spisovatel, chtěl byste být...

...filmařem. V lepším případě architektem. Ale to bych musel zvládat matiku.

* Bohužel vám nikdy nešlo...

...právě ty exaktní vědy. Fyzika, matematika, chemie - vždycky mi přišlo, že jsou součástí hry na poznávání světa a jeho zákonů. Já tu hru nikdy hrát nechtěl -nebo aspoň ne takhle.

* Ale vždycky jste vynikal...

...ve vymýšlení příběhů. Schválně neříkám lhaní.

* Za nejlepší životní věk považujete...

...ten svůj - pozdní třicátiny. Ale třeba za deset let změním názor.

* V červnových volbách budete volit...

... Stranu zelených, jako už několikrát. Snad to tentokrát vyjde.

* Tuto stranu jste vybral proto, že...

...priority jejího programu jsou blízké mému naturelu: to, co je v zemi, vzduchu a vodě, ponechat zemi, vzduchu a vodě. Přestože z toho nekoukají žádné peníze.

Vyškrtnutý kandidát zelených se chce soudit
Právo 
24.5.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 4 | autor: (znl)

PRAHA - Člen Republikové rady Strany zelených Petr Šafařík, jenž byl v únoru vyškrtnut z druhého místa plzeňské kandidátky, se chce bránit u soudu. Trestní oznámení má směřovat na dalšího kandidáta na Plzeňsku Miroslava Rybu, který o něm měl vedení strany podat nepravdivé informace. Ryba se po vyloučení Šafaříka posunul ze čtvrtého na třetí místo kandidátky. Podle předvolebních průzkumů by se z tohoto kraje měli do Sněmovny dostat maximálně dva kandidáti.
"Republiková rada mě vyškrtla na základě lživých informací pana Ryby," řekl Právu Šafařík s tím, že jeho právník by měl tento týden podat trestní oznámení pro pomluvu. Za tento trestný čin hrozí až dva roky vězení.
Vedení strany Šafaříka z předvolebního boje vyřadilo kvůli neochotě spolupracovat na kampani a napadání vedoucí krajské kandidátky Evy Tylové. To Šafařík popírá. "Byla to snaha pana Ryby posunout se v kandidátce o místo výš a zvýšit své šance na poslanecký mandát," řekl Právu Šafařík. Revizní komise strany přitom uznala, že Ryba proti Šafaříkovi použil zavádějící a nepodložená fakta. Rozhodnutí o vyškrtnutí ale zůstalo v platnosti.
"Podal bych trestní oznámení i na stranu jako takovou, ale není to možné, protože právní řád se nezabývá tím, jestli strany jmenují své kandidáty demokraticky či nikoliv," sdělil Právu Šafařík.

Třetí cesta je zelená
Právo 
24.5.2006 | rubrika: Publicistika | strana: 9 | autor: SVATOMÍR MLČOCH

Polemika

V článku Stavět na ekonomii zachování (Právo 19. 5.) Martin Škabraha doufá, že Strana zelených "bude oponovat kapitalistické logice stávajícího systému". Jako příklad uvádí dálnice, zejména v Českém středohoří. Tuto trasu ale prosazoval i sociálnědemokratický ministr Miloš Kužvart. Dálnici D3 z Prahy do Českých Budějovic prosazuje i komunistický poslanec a Jihočech Vojtěch Filip.
Dalo by se pokračovat i uváděním jiných příkladů - velkých a zbytečných energetických projektů, které prosazuje jak česká pravice, tak levice. Je to skutečně jen "kapitalistická logika", která poškozuje náš svět? Není to také "levicové budovatelství", které se chlubí procenty hospodářského růstu? Nebylo to také komunistické slibování "vysoké životní úrovně pracujících", které jsme tu poslouchali 40 let, a přitom zemi znečišťoval těžký průmysl a tvrdá chemizace zemědělství?
Zelení rozhodně nebudou odstraňovat trh jako základ "kapitalismu". Budou hledat rovnováhu trhu sos tatními nástroji sebeřízení dnešní společnosti. Levicové i pravicové vidění světa právě ale nejenom v případě životního prostředí hodně selhává.
Myslím, že třetí cesta je zelená. Třeba i proto Strana zelených tak zarputile odmítá sdělit, zda po případném volebním úspěchu podpoří vládu pravice, či levice. Vidí mezi nimi málo rozdílu, pokud jde právě o "ekonomii zachování", a nechce přijmout pravo-levou optiku současného složitého světa.

O autorovi| SVATOMÍR MLČOCH, Č. Budějovice, volební kandidát Strany zelených v Jihočeském kraji

Otázky Václava Moravce budou ve Zlíně už v pondělí
Právo 
24.5.2006 | rubrika: Zlínský kraj | strana: 10 | autor: (jr)

ZLÍN - Předvolební pořad, poslední v pořadí seriálu České televize, Otázky Václava Moravce Speciál z krajů, se budou vysílat ze Zlínského kraje mimořádně tentokrát již v pondělí 29. května. Diskuse před televizními kamerami se uskuteční v Městském divadle ve Zlíně.
Přímý přenos začíná od 21.00, ale divadlo bude pro publikum otevřeno již od 19.00.
Pořadatelům jde o to, aby přístup do sálu umožnili co nejširšímu počtu návštěvníků, když kapacita je omezena 300 místy.
Podle výzkumu agentury SC & C ve Zlínském kraji z února ČT předběžně pozvala krajské lídry ČSSD Zdeňka Škromacha, KDUČSL Michaelu Šojdrovou, KSČM Vlastislava Antoláka, ODS Petra Nečase a Strany zelených Františka Šulgana. Konečné složení hostů se ještě může zkorigovat podle bleskového průzkumu preferencí agentury STEM ve Zlínském kraji.

Regionální mutace| Právo - Zlínský kraj

Klíč| Šojdrová Michaela; KDU

Komunální manéž vzbudila minimální zájem
Právo 
24.5.2006 | rubrika: Jižní Morava | strana: 10 | autor: Jan Trojan

Bez zástupce sociální demokracie se konala v úterý odpoledne v Brně Komunální manéž. Na venkovní scéně Divadla Husa na provázku usedli za SNK-ED Josef Zieleniec, za ODS jihomoravský lídr Václav Mencl, za KSČM Zdeněk Koudelka, Stranu zelených zastupoval Ondřej Liška a liberály Milan Hamerský.
"S rozbujelou korupcí souvisí také nezájem občanů o věci veřejné," prohlásil v delší řeči Koudelka, jenž hned poukázal na slabou účast obecenstva při této akci. V hledišti sedělo sotva dvacet lidí. Organizátoři jich očekávali více a ohnivější diskusi.
V úvodních slovech Mencl vyzval k dárcovství krve (na akci participovalo občanské sdružení Dar života, podporující tuto humánní věc) a Koudelka prohlásil, že by pana protikandidáta za ODS rád ve volbách porazil. Brněnský exprimátor Mencl pak zareagoval na slova Hamerského o slabých primátorech po roce 1989, když jen přihlíželi svým náměstkům, kteří fakticky řídili privatizaci a další věci. Mluvil též o korupci.
"Za mě na brněnské radnici nebyly korupční aféry," zdůraznil Mencl. Naopak většinu dnešní korupce vidí v kruzích současné vlády, ale sdělení nechtěl dále rozvíjet vzhledem k nepřítomnosti zástupce ČSSD. Mluvilo se též o větrných elektrárnách a jiných zástupných problémech, protože chyběly rázné, jednoznačné a zajímavé dotazy.

Foto popis| Debaty s politiky z očí do očí asi nelákají. Zleva Josef Zieleniec, Václav Mencl, Zdeněk Koudelka, Ondřej Liška a Milan Hamerský.
Foto autor| Foto PRÁVO - Jan Trojan

Regionální mutace| Právo - Jižní Morava

Otázky míří do Hradce
Právo 
24.5.2006 | rubrika: Východní Čechy - Královéhradecký kraj, Pardubický kraj | strana: 12 | autor: ((jbs)

HRADEC KRÁLOVÉ - Otázky Václava Moravce Speciál, veřejný předvolební debatní pořad České televize, se tento čtvrtek bude vysílat z Hradce Králové. V hradeckém kongresovém centru Aldis je pro veřejnost připraveno 250 míst. "Diskuse, vysílaná v přímém přenosu na ČT 2, začne v devět večer, obecenstvo budeme vpouštět již od 19 hodin," informoval dramaturg pořadu Aleš Poledne.
Předběžné pozvání obdrželi lídři stran, které mají podle dosud známých průzkumů v Královéhradeckém kraji šanci překročit pětiprocentní hranici, nutnou pro vstup do Sněmovny. Jsou to Hana Orgoníková (ČSSD), Jiří Hanuš (KDU-ČSL), Soňa Marková (KSČM), Zdeňka Horníková (ODS) a Stanislav Penc (Strana zelených).
"Všichni zájemci z řad veřejnosti se budou muset podrobit průchodu bezpečnostními rámy," upozornil Poledne.

Regionální mutace| Právo - Východní Čechy

Klíč| Hanuš Jiří; KDU

V Brně pochovali starou Unii svobody
Právo 
24.5.2006 | rubrika: Jižní Morava | strana: 12 | autor: Jan Chmelíček

Tklivé tóny smutečního pochodu zaplnily po poledni ulice města. Z paláců i prostých stavení brněnských vybíhají nebo se alespoň z oken vyklánějí zvědavci. "Děcka, pohřeb! No fakt," volá žena ve dveřích jednoho z obchodů a vzápětí se láme v pasu v záchvatu smíchu.
Tak to vypadalo, když v úterý vezli od brněnského hlavního nádraží na Moravské náměstí nebožku Unii svobody. Parádní rakev s černými stuhami kryl omšelý emblém, se kterým někdejší mladice vstupovala do šarvátek o křesla v parlamentu, za vozem rosické pohřební služby Rekviem kráčeli v černém pozůstalí, pevně semknutí kolem senátora Vladimíra Schovánka. Za nimi - s malým odstupem -superkrásná maminka tlačila kočárek s miminkem - Novou Unií svobody! Volební hesla, že je legální milovat, případně žít, nebyla v tomto případě potřebná.
Nic není známo o tom, že by krajský volební lídr Nové Unie Svobody Vladimír Schovánek byl původně režisér, nebo že by se této profesi vyučila mluvčí unionistů Jana Rybová. Jisté však je, že si unionističtí kandidáti do Sněmovny své zahájení desetidenního maratónu předvolebních mítinků na Moravském náměstí v Brně dobře a s vtipem zrežírovali i zahráli. Když pozůstalý Schovánek četl na pódiu zhruba stovce přítomných z tklivého parte o nebožce, uvítal mezi živými temperamentní vnučku z kočárku a slíbil, že se již v červnu promění v rozhodující dámu na politické šachovnici. A že by mohla modrému ptáku okroužkováním zabránit nekontrolovaně odnášet všechno jen do vlastního hnízda!..
Na dotaz Práva, jak zatočili s dědičnými chorobami, které by dívenka mohla po babičce přes jednu generaci zdědit, řekl pozůstalý Schovánek stručně:
"Opravdu nevím, zda Unie svobody nějaké takové nemoci měla. Jediné, co vidím, je, že jsme nedovedli lidem vysvětlit, co jsme dokázali a co jsme prosadili. Žádné dědičné nemoci! Já věřím, že Nová Unie svobody se bude nově chovat." Lídr nových unionistů přidal ještě odhad volební sklizně zhruba sedmi procent hlasů pro svoji stranu a pak už se spolu s hlučícími nedočkavci zaposlouchal do rockové produkce skupiny Kabát. Vystoupením Nové Unie svobody začal na náměstí Svobody seriál předvolebních mítinků, na kterých se od úterý 23. května do čtvrtka 1. června představí kandidáti a volební programy všech parlamentních stran, ale také České strany národně sociální, Sdružení nezávislých kandidátů Evropští demokraté, Strany zelených a volebního uskupení Folklór i společnost.

Foto popis| Unionisté těsně předtím, než rakev s nebožkou naložili do vozu pohřební služby.
Foto autor| Foto František Vrážel

Regionální mutace| Právo - Jižní Morava

Klíč| Schovánek Vladimír; Senát; PSP

Chci prosadit modernizaci železnic v kraji
Právo 
24.5.2006 | rubrika: Plzeňský kraj | strana: 12 | autor: Václav Kozák

VOLEBNÍ JEDNIČKA ZELENÝCH V PLZEŇSKÉM KRAJI EVA TYLOVÁ ŘEKLA:

* Které body volebního programu zelených jsou podle vás nejdůležitější pro Plzeňský kraj?

Určitě víkendy bez kamiónů, doprava od německých hranic zatěžuje řadu obcí. Také stop dovozu odpadu do spaloven, v regionu vím o plánech na vznik dvou nebo tří nových spaloven. Vzhledem k tomu, že velká část kraje má venkovský charakter, i zrušení minimální daně, hlavně lidé na venkově kvůli ní platí z něčeho, co ani nevydělali. Venkovu prospěje orientace na biopaliva a podpora pěstování energeticky využitelných plodin.

* V programu deklarujete i orientaci na železniční dopravu, síť v regionu ale nemá odpovídající úroveň...

Síť železnic je tu celkem hustá, pokrytí je slušné, ale parametry nevyhovují. Chceme prosadit modernizaci. Například jednokolejné tratě na České Budějovice nebo koridoru přes Domažlice k hranicím. Chtěli bychom v příhraniční oblasti prosadit výstavbu překladišť z kamiónů na vlaky i v Plzni teď překladiště chátrá.

* Při volební kampani jezdíte autem, jak víte, co trápí železniční trasy?

Je pravda, že v poslední době jezdím autem, ale celý kraj jsem už v minulosti projezdila vlakem a problémy znám.

* Kde chcete na modernizace tratí vzít? Prosazení státní investice do rekonstrukce koridoru z Plzně na Cheb, která letos odstartovala, trvalo řadu let.

To je přesně tématem pro čerpání peněz z Evropské unie. Česká republika nevyužívá peníze, které má v evropských fondech k dispozici, na rekonstrukce železnic by jednoznačně mohlo být čerpáno více. Samozřejmě s tím regionu musí pomoci stát, což bych chtěla prosadit.

* Vraťme se ještě ke spalování odpadu - krajský úřad úspěšně rozjel kampaň na podporu třídění, ale je zřejmé, že už se výrazně nepodaří snížit podíl odpadů nevyužitelných k recyklaci. Co s ním, vždyť když se nevyužije tepelně, bude se ukládat na skládky...

Stále je prostor pro větší prevenci, řadu odpadů tvoříme zbytečně. Ať jde o snížení produkce PET lahví nebo využití konopného vlákna místo igelitu. Větší pozornost si zaslouží separace bioodpadu i oleje z domácností. Zbývající odpad by se měl z části ukládat na skládky a z části i spalovat, ale pro to by měla stačit dosavadní síť spaloven, nové nepotřebujeme.

Foto popis|

Regionální mutace| Právo - Plzeňský kraj

>Mlátička< před soud
Aha! 
24.5.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: (vet)

PRAHA - Nadporučíku Tomáši Čermákovi, který v Praze na 1. máje zmlátil političku Strany zelených Kateřinu Jacques, hrozí až tříleté vězení. Státní zástupkyně již prostudovala spis, který jí předložila Inspekce ministra vnitra, a dnes policistovi odešle usnesení o zahájení trestního stíhání. Čermák se bude zodpovídat ze zneužívání pravomoci veřejného činitele, ublížení na zdraví a z omezování osobní svobody.

Na co nás lákají? Dej hlas, dostaneš kondom!
Aha! 
24.5.2006 | rubrika: Politika | strana: 2 | autor: (jvo)

Politické strany se mohou před volbami rozdat

PRAHA - Rozdávají a rozdávají. Politické strany se můžou pár dní před volbami roztrhat. A politici lezou skoro po kolenou, aby získali přízeň voličů. A na co všechno nás kromě předvolebních hesel lákají? Na mítincích létají vzduchem kondomy, ale také plyšoví lvi anebo DVD s filmem Good Bye, Lenin! Největším hitem mezi mladými jsou dárečky od Unie svobody-DEU. Ta totiž rozdává papírky na balení cigaret marihuany. A za to prý jim máme dát své hlasy. Deník Aha! pro vás připravil přehled dárečků, které můžete na mítincích politických stran dostat. Stačí si jenom vybrat. A pak se sami rozhodněte, jestli například za kondom dáte svůj hlas třeba zeleným.

ČSSD

Už celkem tradičně rozdávala ČSSD růže, které má ve znaku. Ty se dostaly ke slovu hlavně na Den matek. Pro děti pak ČSSD měla plyšového lvíčka, kdo dorazil na Říp, mohl dostat třeba i deštník nebo kšiltovku. Takovým klasickým dárkem je pak klíčenka. Velké popularitě se těšil také hrníček, který po nalití horké tekutiny >zoranžověl<.

US-DEU

Nová unie svobody, jak se prezentuje, vsadila hlavně na mladé lidi. Pro své příznivce má přichystaná trička s různými nápisy, například >It's legal to use it< (Je legální to užívat - pozn.red) a obrázkem listu marihuany, papírky na ubalení jointa nebo cigarety a sirky, abyste si mohli rovnou zapálit.
A pro povyražení stejně jako zelení vsadili na prezervativy. Tentokrát s nápisem >It's legal to love< (Je legální milovat - pozn.red.). Vše je samozřejmě v symbolické fialové barvě.

ODS

Mirek Topolánek má rád smích a nemá rád komunisty. Asi proto zvolil jako hlavní dárek DVD s německou komedií Good Bye, Lenin!, která vypráví o životě v někdejší komunistické NDR. Ve schránkách jste také mohli najít noviny ODS nebo časopis Pravá žena. Pro malé děti pak mají CD, na kterém mohou procvičovat abecedu, skládat puzzle nebo hrát pexeso.

KSČM

Už tradičně vše, co je spojeno s touto stranou, má třešničky.
Pro děti jsou připraveny třešňové bonbony, lízátka, plyšové sluníčko s třešněmi a balonky. Pro dospělé jsou to pak věci spíš praktického rázu - žetony do nákupních vozíků, klíčenky, světýlka, kalendáře nebo šitíčka. Dostat taky můžete třeba zapalovač >KSČM to má jiskru< nebo metr >Měřím všem stejně<. V některých krajích pak kandidáti nabízejí pytlíčkovou kávu s vlastní podobenkou.

KDU-ČSL

Lidovci zřejmě vsadili na heslo >Hlasy procházejí žaludkem<. Na svých mítincích rozdávají hlavně něco na zub. Plechovky s pivem, předvolebně upravené, lázeňské oplatky s podobenkami kandidátů nebo müsli tyčinky s nápisem Mysli! Pro sportovní žákovské kluby pak mají lidovci fotbalové míče s podpisem trenéra Františka Straky, který měl původně za stranu kandidovat, ale kvůli problémům s občanstvím nakonec stranu jen podporuje.

Strana zelených

Vše je zelené. Ale ne vše je zadarmo. Pokud budete chtít tričko zelených, musíte si ho koupit za 200 Kč. Jako drobnou pozornost můžete dostat zelený náramek, zelený čaj, zelenou tužku, zelený odznáček nebo zelený prezervativ s nápisem >Odpovědnost v každé pozici<. Snad se budou tímto heslem řídit.

Foto popis|

Klíč| krajské volby; Straka František; KDU

Volební televize
A2 kulturní týdeník 
24.5.2006 | rubrika: Média | strana: 18 | autor: Lukáš Rychetský

Předvolební kampaň je tu především pro voliče nerozhodné, nebo pro ty, co z mnoha nejrůznějších důvodů volit nechodí. Objem vynaložených financí se ale nerovná počtu získaných hlasů ani snědených předvolebních gulášů, klobás a vypitých litrů zlevněného piva. Vůbec nejhůře se plýtvá na vznik předvolebních televizních spotů, které od minulého týdne v nekonečně dlouhém, více než hodinovém vstupu v odpoledních hodinách pravidelně okupují obrazovky ČT 1. Stejně jako je málo těch, kteří přečtou předvolební programy jednotlivých stran, je málo i těch, kteří vydrží u televize, když v reklamních spotech pro tentokrát nevnucují zboží, ale stranické "ideály".
Vydržet se to snad ani nedá.

Z parlamentních stran pochopila jen KDU-ČSL, že televizí odkojený občan ani v televizním věku nedokáže bedně odpustit vše, co mu právě nabídne, a tak spolu se stranami, jejichž jména většina z nás nikdy neslyšela (ČSNS, Moravané, Helax, Folklór aj.) a u nichž ke stejnému rozhodnutí vede nedostatek financí, svůj přidělený čas nevyužila. V ničem jí to nepomůže, ale jistě ušetřila pár set tisíc, které se dají zužitkovat třeba na billboardy, které vidíme, i když je vidět nechceme, a na které žádný dálkový ovladač s tlačítkem Vypni nemáme.
Ještě lépe svůj televizní spot zúročila KSČM, když statisíce darovala nejrůznějším dětským domovům a z obrazovky nás informuje právě jen o své, jinak a jindy těžko poznatelné lidskosti. Alespoň k něčemu to tedy bylo.
ODS pokračuje v sérii svých filmově a dobrodružně laděných negativních klipů, které o vlastní podstatě strany vypovídají pouze skrz negaci nejsilnějšího protivníka v podobě ČSSD. Ryze útočná kampaň, která se odráží i v druhém spotu, kde promlouvají (a pomlouvají) jednotliví lídři, už ale u strany, jež je s mobilizačními postupy spjata od chvíle svého vzniku, ničím nepřekvapí. Stejně tak nepřekvapí, že ČSSD v odpovědi na televizní mluvu ODS nasadila stejný tón a v druhém ze svých spotů nás varuje před hrůzami, které čekají republiku v případě možného vítězství modrých rivalů. První klip se ale točí kolem "jistot a prosperity" a je ukázkou klasického konformního podbízení se jako v případě zaručeně nejlepších čisticích prostředků. Klipy malých stran jsou si podobné v agitaci za volbu neparlamentních uskupení (SNK-ED, Pravý blok, NezDem, KPČR), což zní obzvláště úsměvně u tak kovaných politiků a straníků, jakými jsou Zieleniec (dříve ODS, dnes SNK) a Kasl (dříve ODS, dnes ED). Z pozice staronových tváří útočí na to, za co dříve tolik bojovali, a divák jim to má věřit.
Přesvědčení a forma přesvědčování Petra Cibulky (Pravý blok) se již od roku 1990 nemění a s jistotou můžeme tvrdit jen to, že ani do budoucna nezmění. Těžko říci, zda naučené slogany už Cibulka neříká i v odpověď na pozdrav nebo při výběru zboží v samoobsluze, a když se představuje, tak vždy jen slovy "jsem vydavatel seznamů StB".
Střízlivou spřízněnost, a tedy i sounáležitost s ostatními parlamentními stranami vážící se na překonání pětiprocentní hranice, projevila Strana zelených. Její klip je vpravdě klipem seriózní strany, která do parlamentu dávno patří; tím pádem je nudný, upovídaný a bez jakéhokoliv nápadu, krom závěrečné Bursíkovy výzvy "je čas volit zelené".
Vtipní ale nejsou už ani ti, kteří nikdy na nic jiného než na vtip nesázeli, tedy Balbínova poetická strana. Vypadá to na propagaci vlastní hospody, ale už ne vlastního smyslu pro humor, jen zahleděnosti do falešné představy milého, českého pivního buranství. Poetika zmizela někdy mezi třetím a čtvrtým půllitrem.
Ale občas se přeci jen člověk zasměje, to když třeba Vladimír Železný vsadí na jistotu a uvítá voliče svým nováckým: "Pěkný den a dobrou chuť, pokud právě jíte." Už sice neukazuje své oblíbené koláče sledovanosti, musel by je totiž vyměnit za nesnesitelné koláče volebních preferencí, ale jinak je to ředitel, který se nestydí jako dříve a svůj neslavný odchod z televize Nova i následné soudní pře neváhá označit za úspěšné a vhodné pro řízení státu.
K smíchu vůbec není sebeprezentace zřejmě až neonacistického uskupení Hnutí pro národ a rodinu, které má všeho dost a nápravu vidí v zavedení jazykového zákona, trestu smrti pro vrahy, odmítnutí multikulturalismu a samozřejmě i registrovaného partnerství. Člověk je až rád, že se o českých nacionalistech dozvídá zpravidla jen jednou za čtyři roky.
Jsou i tací, co sázejí na sliby, a to takové, že to vypadá až na klamavou reklamu. Tak strana zdravého rozumu láká na "veřejnou dopravu pro důchodce zdarma", liberální reformní strana slibuje ulehčení v podobě eutanázie, a strana 4 vize dokonce kratší pracovní týden a rodinný dům pro každého.
Předvolební spoty nemohou nic změnit, nikomu a ničemu nepomáhají a stojí příliš peněz. Možná by se na tuto zákonnou povinnost České televize mohlo s klidem zapomenout a ušetřený čas věnovat třeba besedám o politice s lidmi, kteří ji mají jako profesní zájem, nikoli jako povolání.

Foto popis| ODS pokračuje v sérii svých filmově a dobrodružně laděných negativních klipů.

Klíč| Volební preference; KDU

Kolik házíme do urny
A2 kulturní týdeník 
24.5.2006 | rubrika: Společnost | strana: 19 | autor: Božena Tichá

Politici vnucují lidem své ekonomické modely a nápady.
Přitom je dobré se podívat na to, co volby z finančního hlediska přinesou samotným politikům.

Zákon o volbách do parlamentu upravený za časů Miloše Zemana a v této části posvěcený Ústavním soudem říká, že stranám, které získají přes 1,5 (dříve 3) procenta hlasů, náleží stokoruna (dříve 30 korun) za jediný hlas.
Zemanova strana v roce 1998 získala v absolutním počtu asi 1,93 milionu hlasů, příspěvek za jeden tenkrát činil ale jen 30 korun, a tak do její kasy státní pokladna přesměrovala necelých 60 milionů korun. Volby v roce 1998 poznamenala silná volební účast - přišlo k nim bezmála 6 milionů lidí, tedy 74 procent voličů. Státní rozpočet tak všem stranám rozdal na příspěvcích za hlasy přibližně 170 milionu korun.
O čtyři roky později volební výdaje rozpočtu opět vzrostly, i když ubylo voličů. Přišlo jich rovných 58 procent, tedy asi 4,77 milionu. Strana Vladimíra Špidly ve volbách 2002 zvítězila se ziskem necelého 1,5 milionu hlasů a stát jí při ocenění hlasu na stokorunu vyplatil na 150 milionů korun. Pro občanskou demokratickou kasu výsledek přibližně 1,16 milionu hlasů znamenal stonásobný příjem v korunách.
Celkem ministerstvo financí jen za hlasy vyplatilo v posledních volbách přes 440 milionů korun, přičemž asi 350 tisíc stokorun kvůli 1,5procentní hranici propadlo. Téměř 70 milionů korun si rozdělili křesťanští demokraté s unionisty, o 20 milionů korun je ještě předčili komunisté. Na své si přišli i zelení a nezávislí ve sdružení. Zelení za hlasy dostali téměř 11,3 milionu a Sdružení nezávislých 13,3 milionu korun.
Po letošních volbách budou ale na cestě další zdroje. Takzvaný stálý příspěvek za odevzdané hlasy ve volbách je jednorázový, zato takzvaný příspěvek na mandát se vyplácí každoročně. Vymezil je zákon o politických stranách (rovněž upravovaný za Zemana). Jedná se o pěkný příjem stranických pokladen, jehož podmínkou je včasné odevzdání výroční finanční zprávy.
Stálý příspěvek se týká stran a hnutí, které dosáhnou alespoň tříprocentního volebního výsledku. Když politický subjekt získá rovná tři procenta hlasů, stálý příspěvek činí 6 milionů korun. Za každou další desetinu procenta se suma zvyšuje o 200 tisíc korun, a to až do zisku pěti procent hlasů. Za něj a za vyšší výsledek strana či hnutí dostane "stálých" 10 milionů korun. Pokud tedy voliči do sněmovny protlačí pět stran, státní kasa bude muset vydat 50 milionů korun. Kdyby ve sněmovně usedla jedna jediná strana, rozpočet by na stálém příspěvku ušetřil 40 milionů korun.
Výše příspěvku za mandáty vzešla z přestřelky mezi ústavními soudci a politiky. Jedná se o každoroční příjem do pokladen stran, které získaly mandáty v senátu, ve sněmovně a v krajských zastupitelstvech. U poslanců a senátorů činíval roční příspěvek státu stranám za mandát půl milionu korun, poslanci a senátoři ho však v Zemanových dobách zdvojnásobili. Zrušil to Ústavní soud s odůvodněním, že se jedná o nepřiměřenou částku. Poslanci a senátoři sice vzali jeho výrok v potaz, ale následnou novelou ho zvýšili na 900 tisíc korun.
Ročně státní rozpočet stranám za 281 poslaneckých a senátorských mandátů vyplatí téměř 253 milionů korun. Po poslední obměně třetiny senátorů za parlamentní mandáty nejvíce peněz dostává občanská demokratická kasa - ročně téměř 85 milionů korun. Sociálnědemokratická pokladna za ní v ročním příspěvku za parlamentní mandáty zaostává zhruba o 15 milionů korun.
Přinejmenším stejně významné prostředky jako poslanci a senátoři pro stranu Mirka Topolánka znamenají její krajští zastupitelé, jichž je nyní zdaleka nejvíce. Celkem je u nás 740 krajských zastupitelů, jeden mandát znamená pro kandidující stranu roční zisk 250 tisíc korun. Úhrnem státní rozpočet na krajské mandáty vydá 185 milionů korun, za volební období se částka blíží třem čtvrtinám miliardy korun.
Stávající model financování vychází z teze, že příjmy stran, které uspějí ve volbách, mají plynout především ze státní kasy. Má se tak zabránit možnosti, aby straničtí zákonodárci prosazovali v ústavních funkcích zájmy soukromých společností, které sponzorují jejich stranu. Stranické účetní uzávěrky a finanční zprávy se připravují přepečlivě a kontrolují je ještě auditoři. Pokud tedy některý ze zákonodárců vyhověl zájmům soukromého sektoru, těžko o tom dnes jde hledat důkazy v pokladně jeho strany. Zbývají nepřímé důkazy.
Je veřejným tajemstvím, jaký vliv mají různé lobby například ve sněmovně. Výsledná podoba příslušných zákonů dobře ukazuje, jak v poslední době v parlamentu uspěli lidé od kamionů či od některých televizí. Veřejně přístupná diskuse poslanců a hlavně smysl některých jejich pozměňovacích návrhů (mnohdy připravených předem ve výborech) rovněž vypovídá své.
Když už mluvíme o nákladech na politický provoz, zanedbatelné nejsou v úhrnu čtyř let ani peníze rozdávané přímo zvoleným jednotlivcům, které by se ovšem rovnou do stranických pokladen dostat neměly. Za platy a náhrady dvou set poslanců státní rozpočet měsíčně vydá jistě přes 15 milionů korun, ročně tedy ke 200 milionům korun. Střízlivě propočtená suma za volební období představuje tedy 800 milionů korun, a to bez odchodného, které může mít u těch, co vydrželi ve sněmovně sloužit vlasti a své straně čtyři roky, podobu až pěti dalších platů. Mzdové náklady - bez sociálního a zdravotního pojištění - znamenají pouze u poslanců tedy téměř miliardový výdaj. To samé lze vyčíslit u senátorů, obtížněji u krajských zastupitelů.
Finanční rozměr voleb je obrovský. Celková částka, o niž se bude hrát, záleží především na volební účasti. Pokud do uren nahází své lístky polovina voličů, tedy asi 4 miliony lidí, může státní kasa stranám poslat zhruba 370 milionů korun. Při 60procentní účasti může jít o 450 milionů korun. Spolu se stálým příspěvkem a částkou jen na poslanecké mandáty letošní výdaje rozpočtu pro politické subjekty mohou dosáhnout třičtvrtě miliardy korun. S příspěvky na mandáty senátorů a krajských zastupitelů jedné miliardy. Všechna únavná čísla, která ve výsledku znamenají miliardy ze státního rozpočtu přesypané za jediné volební období do stranických kas, mají zdůraznit jediné: Volič by měl vědět, co vlastně kromě svého hlasu dává lidem, kteří usilují o jeho podporu.

O autorovi| Božena Tichá, Autorka je žena v domácnosti.

Klíč| Státní rozpočet; krajské volby; KDU

[zpět]

Volby '06
Playboy 
23.5.2006 | rubrika: People - téma playboye | strana: 42 | autor: Petr Bošnakov

Stovky milionů v banku

Příští měsíc bude ve znamení mistrovství světa ve fotbale a českých parlamentních voleb. Pokud se ptáte, co obě události spojuje, odpověď je jednoduchá. Přece boj o velký balík peněz! Zatímco však fotbalisté přiznávají, že cílem jejich snažení jsou především finance, politici hovoří před volbami stále častěji cosi o sebeobětování pro naše lepší zítřky.

Pokud bychom se měli držet srovnání fotbal versus volby, pak jsou na tom politici nepochybně lépe. Šéfové jejich týmů se nemusejí starat o peníze, ty jdou z kapes daňových poplatníků. V Poslanecké sněmovně je místo pro 200 hráčů, kteří mají své lukrativní posty na dobu čtyř let jisté. A pokud se fotbalová hvězda bude nalézat v hodinu zápasu ve stavu hluboké opilosti, končí. Český poslanec-opilec se naopak stává pilířem vládní koalice.

Boj o miliardy

Podle slov premiéra Jiřího Paroubka čekají naši politickou scénu letos takové přívaly špíny, jaké jsme po roce 1989 nezažili. Není se čemu divit. Ve hře jsou totiž nejen dvě stovky poslaneckých míst, ale další tisícovky lukrativních postů v nejrůznějších státních institucích. A navíc pořádný balík peněz na dřevo. Vždyť podle veřejných zdrojů přijdou letošní troje volby náš stát na 2,2 miliardy korun.
A z nich je nemalý podíl připraven pro politické strany. Stačí se podívat na volby v roce 2002. Za volební hlasy bylo ze státní kasy stranám vyplaceno 441 620 000 korun. Dosáhnout na státní podporu (rozuměj peníze daňových poplatníků) přitom není tak složité. Stačí se ve volbách do sněmovny přehoupnout přes 1,5 procenta. Poté získá strana za jeden hlas sto korun. Také proto je snem každého politika stoprocentní volební účast. V takovém případě by se v roce 2002 dělilo mezi partaje odhadem 750 000 000 korun. Na státní peníze si po posledních volbách přišly i strany, jejichž existence je většině obyvatel této země utajena. Stačí jmenovat Cestu změny, Liberální reformní stranu či Stranu pro otevřenou společnost.

Magických 5 procent

Vskutku velké peníze pak přicházejí do partajní kasy v případě, že se straně podaří překročit hranici 5 procent. Ta je v Česku zárukou vstupu do parlamentu. V české historii (volby 1996, 1998, 2002) se mohou plnou účastí pochlubit čtyři strany - ODS, ČSSD, KSČM a KDU-ČSL. Dvakrát byla úspěšná Unie svobody (v roce 2002 coby součást koalice s lidovci). Jednou se do sněmovny dostala ODA a republikáni.
Na stranách, které ovlivňují chod země, stát nešetří. Příspěvek za jednoho poslance činí 900 000 Kč ročně. A je nepodstatné, zdali poslanec sedí ve sněmovně, v legendárním bufetu, nebo spolu s celou rodinou v laciné parlamentní jídelně. Pokud se straně podaří urvat v každých volbách pět procent voličské přízně, může se těšit z dalších deseti milionů ročně. Tento státní příspěvek zaniká v případě, že strana nezíská pět procent dvakrát v řadě. V praxi to znamená, že pravicový volič financuje ze svých daní například KSČM, jejíž program je zaměřen v lepším případě na jeho ekonomickou perzekuci.

Úspěšná levice

Existuje tvrzení, podle kterého by se měly politické strany chovat jako dobří podnikatelé. V tom případě si na základě dostupných údajů ve volebním podnikání nejlépe vede levice. Stačí porovnat přiznané náklady jednotlivých politických stran s povolebními zisky. V roce 2002 vydělala nejvíce ČSSD, která si na své konto připsala zisk 64 milionů korun. O pouhý milion méně kasírovali komunisté. Rozdíl je v poněkud větším podnikatelském riziku sociální demokracie. Strana oranžové růže totiž přiznala volební náklady přes 80 milionů, zatímco Grebeníček a jeho soudruzi investovali do přesvědčování voličů pouhých 25 milionů. Pravice a strany středu zaostaly. ODS vydělala 35 milionů (náklady přes 82 milionů). A dvoukoalici (KDU-US) se podařil husarský kousek! Jejich volební prodělek činil čtyři miliony korun. Není rovněž bez zajímavosti, že částku 2,5 milionu vydělala na volbách 2002 neparlamentní Strana zelených.
Ostatně KDU-ČSL se v tomto ohledu celkově nedaří. V roce 1998, kdy se očekávalo, že se veškeré partaje budou pakovat na úkor ODS, vydělala pouhý milion. Naopak rekordmanem je v tomto ohledu ČSSD. V roce 1998 vynaložila na volební kampaň přes 30 milionů korun, do kasy však přiteklo za volební hlasy 173,5 milionu!
Veškeré zmiňované částky je však nutno brát s rezervou. Vycházejí totiž z údajů, které přiznaly samy politické strany. Navíc slůvko "přes", které se tak často objevuje v případě volebních nákladů, lze chápat velmi zeširoka.

Rekordman Klaus

Stejně jako v dalších civilizovaných zemích jsou hlavním předpokladem volebního úspěchu (a spousty vydělaných peněz) volební lídři. Česko není v tomto ohledu výjimkou. Nejúspěšnějším lídrem je bezesporu současný prezident Václav Klaus. Coby šéf ODS vedl svou stranu do voleb čtyřikrát. V nich dvakrát zvítězil a vybojoval stejný počet druhých míst. Především druhá volební příčka z roku 1998 měla nesmírnou cenu. Podle veškerých předpokladů totiž měla ODS po sérii skandálů s financováním své strany skončit v propadlišti českých politických dějin. Opak se však stal pravdou. Václav Klaus vyhlásil mobilizaci, pokořil KDU i Unii svobody a vymazal z politické mapy ODA. A k tomu straně vydělal 149 milionů. Budeme-li se držet sportovní terminologie, je na druhém místě v tabulce volebních lídrů Miloš Zeman s jedním vítězstvím a jedním druhým místem. Jedny volby vyhrál Vladimír Špidla. Ten tak v praxi dokázal, že za volebním vítězstvím nemusí být silné a vyhraněné politické osobnosti. Stačí obklopit se správnými lidmi. Ostatně, za mimořádně schopného politika byl vždy považován Josef Lux, a přesto se jeho lidovcům nepodařilo ani jednou překročit hranici deseti procent.

Sázka na profesionály

K cestě za volebním úspěchem mají stranám dopomoci mediální agentury a jejich experti. Jejich úkol je jasný a nesnadný. Získat pro "svou" stranu největší kus ze zhruba 20 procent nerozhodnutých voličů. Podle průzkumů agentury STEM má totiž asi 60 procent voličů jasno, kterou stranu zvolí. Dalších asi 20 procent pro změnu ví, že k volbám prostě nepůjdou. O zbytek voličské přízně se svádí lítý boj.
Žijete-li ovšem v představě, že strana investuje do odborníků, jejichž rad se poté striktně drží, mýlíte se. Nejoriginálnější a nejgeniálnější nápady se ve většině případů rodí ve stranických hlavách. "Uvnitř stran převládá pocit, že když se najímá agentura, jedná se o přiznání toho, že strana něco neumí. Přitom převážná část českých politiků žije v představě, že umí všechno," tvrdí mediální expert jisté agentury, která v současné době pracuje v žoldu silné parlamentní strany. "Přesto v každé straně existují jedinci, kteří touží po tom, aby se věci dělaly profesionálně. Všechny agentury public relations bez rozdílu se ovšem musí předem smířit s tím, že budou mít ve straně silnou opozici vyvíjející protisměrnou činnost." Podle dalšího mediálního odborníka Andreje Surňaka představuje práce pro politickou stranu vlak, ze kterého nelze vyskočit. A to i v případě pocitu, že se tento vlak řítí neznámo kam. "Rozehranou hru musíte dohrát. Jde tu o přesvědčování politiků, že musí něco změnit. Někdy pro začátek stačí málo. Třeba naučit politiky usmívat se."
Rozehraná hra staví před mediální experty řadu na první pohled neřešitelných úkolů. Na jedné straně agentura bojující o přízeň nerozhodnutého voliče. Na straně druhé premiér, který si vybere za ministra zdravotnictví člověka, jenž představuje takřka stoprocentní záruku pádu volebních preferencí. Mediální odborník se musí vyrovnat i se sérií předvolebních megakoncertů ČSSD. Jejich součástí je pěvecká stálice Helena Vondráčková. Ta sice zpívá pro potenciální voliče socialistů, jedním dechem však dodává, že ČSSD nevolí.
Kapitolou samou pro sebe je strmý pád svého času nejpopulárnějšího politika v zemi a premiéra Stanislava Grosse, který poslal sociální demokracii takřka do politického suterénu. Z dobře informovaných zdrojů blízkých vládnoucí straně je totiž zřejmé, že se expremiér rozhodl řešit své bytové problémy a podnikání své ženy bez pomoci odborníků. Výsledkem byla série tragikomických a protichůdných vyjádření. Ta se mohou jeho rodné straně nevyplatit ještě při letošních volbách.
Nebuďme však k dnešnímu advokátnímu koncipientovi Grossovi neobjektivní. V březnu loňského roku se totiž podle všeho rozhodl zatáhnout za záchrannou brzdu. Obrátil se na jednu z vůbec nejproslulejších mediálních agentur světa. Tou je francouzská Euro RSCG, jejíž politické kampaně řídí velmistr své branže Jacques Séguél. Tomu vděčili a vděčí za své prezidentské posty Francois Mitterrand, Alexander Kwaśniewski, Želju Želev, Franz Vranitzky či Jozsef Antal. Francouzský mediální mág zastává názor, že neexistuje rozdíl mezi kampaní na prací prostředky a prezidentskou kampaní. S tím rozdílem, že jako přesvědčený levičák pracuje pro levicové politiky zdarma. Náklady jsou hrazeny z firemního zisku. Přesto u něj upřímný sociální demokrat Stanislav Gross nepochodil. Prý mu nebylo pomoci.

Sázka na šok!

Údajným mistrem zákulisních her a nesporným mistrem domácích volebních kampaní je majitel společnosti Crane Consulting Andrej Surňak. Přestože se názory na jeho osobu různí, jednu věc nelze jemu samému ani jeho týmu upřít. Stal se doposud jediným lobbistou, který "převzal" v roce 2002 ČSSD s citelnou ztrátou na ODS, aby po volbách slavil vítězství. Podle Surňakova názoru není ani tak důležité sledovaní volebních preferencí, jako zjištění důvodu, proč se veřejnost vyslovuje nějakým způsobem, a nalezení postupu, jak lze tyto názory změnit. Podle většiny mediálních odborníků rozhodly v posledních volbách o vítězství ČSSD předvolební debaty. Právě v nich předseda ČSSD Vladimír Špidla překvapivě porazil Václava Klause. "Špidla přesně věděl, že jde do debaty něco sdělit. Nejednalo se o to, že by musel reagovat na aktuální vývoj," říká o předvolební situaci z roku 2002 Andrej Surňak. "Hledali jsme argumenty a našli jsme usnesení vlády z roku 1997. V něm se Václav Klaus jako předseda koaliční vlády přiznává, že se svými vládními partnery prakticky přivedl zemi na pokraj vládní krize." A protože Česká republika díky čtyřletému panování ČSSD krizi nepoznala, bylo nutné představit veřejnosti to, jak skutečná krize vypadá. Jako vzorový příklad se jevila Argentina. Televizní zprávy a první stránky novin byly totiž plné informací o tom, že se země nachází na pokraji ekonomického kolapsu a lidi berou obchody útokem. "Šlo samozřejmě o nadnesené porovnání, ale Václavu Klausovi způsobilo očekávaně šok. Právem se mohl považovat za člověka, který se výrazně podílel na transformaci. A najednou přišel Špidla s Argentinou." Podle Surňaka se na tehdejší volební porážce ODS podepsali někteří Klausovi mediální poradci. Vždyť po necelém roce se stal Václav Klaus prezidentem republiky. "Najednou byl Klaus méně konfrontační a útočný, stal se prezidentem všech. Přitom dokázal prodat své nesmírně cenné vlastnosti bojovníka. Člověka, který se nevzdává a je schopen jít i do předem ztraceného boje."
Pozdější Špidlův pád přičítá Surňak do značné míry opuštění úspěšné strategie. Podle jeho názoru jsou totiž volební kampaně primárně o volbách, stejně tak lze ale hovořit o podpoře značky, tváře, image. "Vladimír Špidla nám po volbách řekl, že zhruba po polovině volebního období bude hodně nepopulární, pak se bude vše v dobré obracet. Jeho špatný odhad spočíval v tom, že bude vládnout čtyři roky. V politice jde do značné míry také o marketingové triky a jisté postupy. Vladimír Špidla přitom žil v představě, že se neustále poveze na vítězné vlně."

Negativní kampaně

Na šok sází podle všeho i současný premiér Jiří Paroubek. Jeho strategie buldozeru a kafemlejnku je posta

* vena na agresivním chování nejen vůči většině novinářů a politických soupeřů, ale také vůči populárnímu prezidentovi. Na druhé straně objíždí premiér zemi s bavičem Krampolem a směje se mimo jiné vtipům o tom, kterak si naši romští spoluobčané přivlastňují dopravní značky. Tím si utužuje pověst muže z lidu. "Vedle profesionálů působí na každého politika skupina přátel. Jejich vliv bývá mnohdy hodně velký. Byť se jedná o lidi, kteří nejsou v branži odborníky a jednají intuitivně," potvrzuje nejmenovaný mediální odborník. "Ani sebevětší profesionál ovšem nemá šanci přesvědčit pana premiéra o tom, že hádky s televizním moderátorem a akce Jiřího Krampola nejsou vhodné. Pan premiér věří, že to, co dělá, dělá dobře. A nejpodstatnější je přece to, čemu člověk věří."
Součástí předvolebního boje jsou negativní kampaně. Někdy jdou hodně do hloubky. Podle dobře informovaných zdrojů například pracovali v době realizace tohoto článku mediální experti sociální demokracie na bytové cause Gandalovič! Oč mělo jít? Volební protivník premiéra Paroubka v Ústeckém kraji Petr Gandalovič měl mít za velmi výhodných podmínek pronajatý byt. Na první pohled nic moc story. Troufám si však odhadovat, že pokud budou preference hovořit nadále ve prospěch lídra ODS, bude se tento příběh nafukovat. Možná do obřích rozměrů.
Nutno podotknout, že vládnoucí straně nic jiného nezbývá. Pravicová opozice má v tomto ohledu pozici velmi usnadněnou. Může totiž těžit z takových přihrávek na smeč, jakými jsou prohraná arbitráž s bankou Nomura a řada kroků ministra Ratha. Ale také z úplatkářské aféry kolem lihu, ghanského kakaa či pěti českých na stole. A když k tomu připočteme konání místopředsedy strany Martina Starce, který nebyl schopen zaslat straníkům správné telefonní číslo, aby mohli svým hlasováním ovlivnit průběh volební televizní debaty premiéra právě s Gandalovičem, je zřejmé, že mediální experty čeká hodně práce.

Vzhůru do boje

Ani na letošních volbách nehodlají hlavní hráči na české politické šachovnici šetřit. Sociální demokraté avizovali sto milionů z vlastních zdrojů. ODS má jít do boje s podporou 80 milionů (vlastní zdroje plus půjčka z banky). Lidovci si půjčí 45 milionů. Komunisté přiznávají o 10 milionů méně, jedná se však o peníze z vlastních zdrojů.
A na čí pomoc spoléhají nejsilnější strany před volbami? Sociální demokracie se rozhodla neponechat nic náhodě a spolupracuje s americkou agenturou PSB. Její lidé zpracovávají a analyzují pro ČSSD průzkumy veřejného mínění a podílejí se na komunikační strategii. O kvalitách americké společnosti hovoří její úspěšné angažování v kampaních amerického prezidenta Billa Clintona či britských labouristů. Na volbách se podílí i společnost Cíl, jejímž je ČSSD vlastníkem. Ve volebním týmu se objevil i JUDr. Oldřich Lichtenberg. Zkušený manažer a muzikálový producent stál za úspěšnými kampaněmi sociálních demokratů v letech 1996 a 1998. Volebním manažerem strany je Jaroslav Tvrdík. Ten, ještě jako ministr obrany, proslul svou komickou demisí, jejím stažením a následným odchodem z funkce. Za věrné služby straně získal post šéfa ČSA. Firmu dovedl do ztráty. Jeho nástupce pak prohlásil na adresu Tvrdíkovy koncepce, že na papíře vypadá dobře, v praxi je však stěží realizovatelná. V březnu byl premiérem Paroubkem podroben v souvislosti s klesajícími preferencemi kritice. Nedokázal prý vymyslet volební téma a vše se děje v podstatě nahodile.
ODS sází na spolupráci s více subjekty. Rovněž se zajímá o zkušenosti spřátelených stran, které se prosadily v Polsku, Německu či na Slovensku. Hlavním volebním manažerem je veřejnosti nepříliš známý senátor Jiří Šneberger. KDU-ČSL má k vysněným deseti procentům dopravit vlak Klidná síla. Lidovci spolupracují se společností Media Trust Communications. Volby řeší štáb složený z politiků a členů stranického aparátu. V čele je místopředseda strany Jan Kasal, volebním manažerem je Jan Kašpar.
Komunisté se mohou spolehnout na své disciplinované voliče. Proto nemusí investovat do kampaní. V jejich případě platí ono známé: Hodně peněz za málo muziky.

***

PŘEDVOLEBNÍ BOJ ČSSD - ODS

Boj o Ústí nad Labem byl hodně sledovaný. Stav televizních debat Paroubek versus Gandalovič byl na začátku května 1:1.

VOLEBNÍ VOZOVÝ PARK ČSSD

Britská stopa Zatímco Miloš Zeman sázel v roce 1996 na Karosu, jeho následovník a ideový souputnik Jiří Paroubek spolehá na britský Double-decker. I v ČSSD se časy mění.

Volební NEJ
* vítězství - Václav Klaus (1992, 1996)
* nejčastěji volený lídr - Václav Klaus (1992-2002)
* zisk - ČSSD (1998) - 173,5 milionu korun
* finanční propadák - KDU-ČSL (2002) - 1 000 000 korun

Známé osobnosti volebních kampaní

1. Lucie Bílá: Megastar české pop-music v roce 1998 úspěšně mobilizovala spolu s Václavem Klausem. Známý konzervativec si dokonce kvůli ní navlékl rockerskou bundu zvanou křivák.
2. Tony Blair: Vedle exkomunistického aparátčíka Miroslava Šloufa podpořil Paroubkovu stranu i britský premiér a ryzí demokrat Tony Blair. Se Šloufem ho spojuje kladný vztah k autobusům. Dokonce premiérovi půjčil londýnský double-decker.
3. David Cameron: Nová hvězda britské politiky, šéf Konzervativní strany. S šéfem ODS si vyměnili modely londýnského double-deckeru a české karosy.
4. Jaromír Jágr: Nejslavnější český hokejista všech dob, který vyhrál vše, co se vyhrát dalo, podpořil v krajských volbách 2004 ODS. Opět vítězně.
5. Claudia Schiffer: Německá top modelka podpořila ve volbách spolu s Gérardem Depardieuem Vlada Mečiara a jeho HZDS. Jedná se však o výstavní kousek. Do Playboye patří!

Foto popis| HOZENÁ RUKAVICE Poslové míří s párem soubojových pistolí do sídla ODS. Paroubek vyzývá Topolánka. Mistrný tah známého producenta Oldřicha Lichtenberga.
Foto popis| FUNUS Mladí sociální demokraté "pohřbívají" ODS. Bude v jejich případě platit, že kdo se směje naposled, ten se směje nejvíc?
Foto popis| JAK LETOS? KDU-ČSL se jako jedné z mála politických stran nedaří vydělávat na hlasech voličů. V roce 2002 dokázala jako jediná parlamentní strana dokonce prodělat rovný milion.
Foto popis| ZEMAN JAKO OBCHODNÍK Důchodce z Vysočiny vydělal v roce 1988 coby lídr své straně 173,5 milionu korun.
Foto popis| STANISLAV GROSS Z výsluní je cesta do politického propadliště krátká.
Foto popis| ŠÉF ODS Mirek Topolánek má důvod k úsměvu. Preference hovoří ve prospěch jeho strany. Před čtyřmi roky byla situace obdobná...
Foto autor| Foto ČTK, profimedia.cz, MAFA, Fotobanka cz., M. Hladil

O autorovi| Text Petr Bošnakov

Klíč| Volební preference; krajské volby; Kasal Jan; KDU

Policie by měla mít přesně daná pravidla
Boleslavský deník 
24.5.2006 | rubrika: Máte slovo | strana: 16

OHLAS

Nebyl jsem svědkem zásahu policisty na prvomájovém protestu proti neonacistické demonstraci, asi stejně tak jako čtenář Jiří Němec z Liberce.
Obrázek, na němž policista mlátí ženu na zemi, je jistě odpudivý. Policista je jenom člověk a musí se řídit zákony. My máme ale zákon o přiměřené obraně proti útočníkovi nebo zloději. Proti útočníkovi se smí napadený bránit teprve tehdy, když je téměř mrtvý. Při hájení svého majetku je obhájce většinou označen jako útočník.
Pisatel vyslovil obavu, co kdyby ta žena byla těhotná, a podotkl, že měla s sebou dvě malé děti. Protidemonstrace není májová procházka. To je nezodpovědné, nebo spíše trestuhodné, jít protestovat těhotná nebo s malými dětmi. Protidemonstrující riskuje, protože předem nemůže vědět, zda se něco "nesemele".
Možná, že ta žena provokovala, a možná, že ji policista varoval. Nemohu se ubránit dojmu, zdali to nebyla naplánovaná předvolební agitace Strany zelených. Šlo o osobnost zaujímající druhé místo v žebříčku této strany , která má na úřadě vlády na starosti lidská práva, a nějaké to procento navíc pro Stranu zelených by bylo dobré.
V některých našich zákonech se i právníci těžko orientují, natož řadoví policisté. Ono to s tou policií není v naší republice vůbec bezpečné a mohlo by se stát, že nakonec odejde od policie poslední člověk. Potom by se museli přijímat lidé s podprůměrnou inteligencí. Policie by měla mít přesně daná pravidla, a ne řešit případ od případu. Jiří Kolář, Zbenice

Region| Střední Čechy
Publikováno| Boleslavský deník; Máte slovo; 16
Publikováno| Benešovský deník; Máte slovo; 16
Publikováno| Kladenský deník; Máte slovo; 16
Publikováno| Berounský deník; Máte slovo; 16
Publikováno| Kolínský deník; Máte slovo; 16
Publikováno| Kutnohorský deník; Máte slovo; 16
Publikováno| Mělnický deník; Máte slovo; 16
Publikováno| Nymburský deník; Máte slovo; 16
Publikováno| Příbramský deník; Máte slovo; 16
Publikováno| Rakovnický deník; Máte slovo; 16
ID| 3684f48c-210e-4eec-8127-fc2cef6c4bcc

Kritici Billy sázeli lípy
Deník Litoměřicka 
24.5.2006 | rubrika: Litoměřicko | strana: 15 | autor: PETR WEIKERT

Šlo o pietní akt za 92 pokácených dřevin

Každá ze tří lip má symbolizovat třicítku padlých stromů.

Roudnice nad Labem -Slabou náplast za pokácených devět desítek dřevin, které musely uvolnit místo supermarketu Billa, vysadili včera v podobě tří lip odpůrci stavby u roudnického gymnázia. V budoucnu by chtěli na místě založit malý park.
"Je to pieta za dvaadevadesát kusů dřevin, které jsme se snažili ochránit před stavbou marketu Billa," uvedl za odpůrce stavby Vladimír Vlk. Každá lípa symbolizuje třicítku padlých stromů.
Zástupci odboru životního prostředí si před povolením na pokácení dřevin nechali zpracovat odborný posudek. Jak před časem uvedl vedoucí odboru Vladimír Drož, ne všechny stromy byly v dobrém zdravotním stavu. Na místě, kde market vyrostl, se nacházely i dřeviny, které do lokality nepatří. Kácení má navíc nahradit nová výsadba.
Odpůrci stavby se ale i přes tyto argumenty svého názoru nevzdali. "Šestý supermarket na kilometru čtverečném je v Roudnici zbytečný," míní Vlk. Proti marketu nepomohla ani petice, kterou podepsalo více než tisíc lidí. Obchod byl otevřen před několika dny na soukromém pozemku na křižovatce ulic Špindlerova a Kratochvílova. Stavba nebyla v rozporu s územním plánem.
Tři lípy, které mají dát základ malému parčíku s lavičkami, rostou vedle hřiště naproti roudnickému gymnáziu.

Foto popis| Do země. Lípy rostou u roudnického gymnázia. Mají připomínat stromy, které padly na jiném místě kvůli marketu. Za Stranu zelených je sázel i Vladimír Vlk (nahoře).
Foto autor| Foto Karel Pech
Region| Severní Čechy

Volební lídři se utkávají nad daněmi
Hradecké noviny 
24.5.2006 | rubrika: Královehradecký kraj | strana: 4

Kulatý stůl "jedniček" Královéhradeckého kraje, jejichž strany podle průzkumu nezávislých agentur mají šanci vstoupit do sněmovny

Otázky:

1) Jste pro zavedení rovné daně a měly by být od DPH
osvobozeny potraviny?
2) Pokládáte za veřejně prospěšnou investici výstavbu spalovny v Opatovicích nad Labem, kterou podporuje Pardubický kraj, ale většina měst, ochranáři i Královéhradecký kraj proti ní protestují?
3) Budete podporovat, aby si lidé mohli u části daní podobně jako v jiných zemích sami rozhodnout, na co mají být konkrétně určeny?
4) Budete podporovat další decentralizaci státu, aby se víc peněz z daní vracelo zpátky na kraje a města? Kterých daní by se stát měl v jejich prospěch vzdát?
5) Představte si, že jako ministr financí dostanete za úkol rozdělit deset miliard korun, které vám nečekaně zbudou z rozpočtu. Na co byste je v kraji dal(a)?
6) Není podle vás mrháním veřejných prostředků výstavba Administrativního centra krajského úřadu v Hradci Králové?
Příští týden kulatý stůl na téma zdravotnictví.

Zdeňka Horníková (ODS)

1) Daňové zatížení v ČR patří mezi nejvyšší v Evropě. Z každé vydělané stokoruny zaplatíme téměř polovinu na daních. Rovná daň byla zavedena v devíti evropských zemích a princip rovné daně v desítkách zemí na světě. Všude vedla ke zvýšení hospodářského růstu, snížení nezaměstnanosti a konsolidaci veřejných f nancí. Proto je daňová reforma s rovnou daní 15 % pro fyzické osoby, právnické osoby a DPH nadějí pro naši ekonomiku. Je spravedlivá, nediskriminační, dá lidem práci. Sjed- nocením DPH na 15 % u 70 % výrobků a služeb poklesnou ceny (i u energie). U základních potravin a léků budeme pro- sazovat nulovou daň. Výsledek závisí od vyjednávání v EU. Nepodaří-li se systém zavést, budeme od 1. 1. 2007 zvyšovat starobní důchody o 1000 Kč měsíčně.
2) Spalovny obecně považuji za legitimní způsob likvidace odpadů a nic proti nim ne- mám. U spalovny v Opatovicích vi- dím problém v její velikosti a navrže- né technologii. Obecně spalujme pouze to, co již nelze jiným způ- sobem využít. Tady narážíme na problém třídění odpadů. Ze spalovny by měly vycházet zcela neškodné produkty pevné i plynné, a dle možností dále využitelné. O tom by se měla vést dál diskuse.
3) Není potřeba, protože lidé budou mít daň 15 %. To je tak nízká daň, že si o svých penězích, které jim zůstanou v peněžence, rozhodnou přímo sami. Stát vybere pouze prostředky nutné pro zabezpečení svých povinností. Ostatní f nance nechá lidem a f rmám, ať rozhodnou sami. Tento způsob rozdělení nepovede k žádným spekulacím a podvodům. Je založený na solidaritě a osobním přístupu.
4) Každá decentralizace je dobrá. Vždy budu podporovat především suverénní postavení obcí a bez peněz to nejde. Obecně daně mají zůstat tam, kde vznikají, a lidé mají vědět, za co byly utraceny. Obce by měly mít do budoucna vyrovnané rozpočty, ale také možnost zavést vlastní obecní daně. Jakousi infrastrukturní daň podle charakteru a potřeb obce. Daně by neměly být obcím rozdělovány na hlavu, ale podle spravedlivějších kritérií. Např. podle rozlohy obce, podle délky komunikací, podle polohy apod. Co zrušíme? Daň darovací, dědickou, z převodu nemovitostí, z kapitálových příjmů a úroků.
5) Nejsem zvyklá mít dluhy, ale rodiče mě učili, že dluhy se splácí. Je to slušné a chovat by se tak měla každá rodina, každý správný hospodář. Tedy i stát. Stát vybírá daně od nás všech, přebytek tedy patří státu. Těch 10 mld. bych dala na dluhy státu. Dluh státu byl totiž v roce 2004 pětkrát vyšší než v roce 1997 a činil 1029 mld. Jen na úrocích zaplatí ČR ročně 38 mld.
6) Vím, že se jedná o velkou částku, ale také o velký projekt, který bude plnit celou řadu funkcí. Když jsme v Náchodě rekonstruovali městské divadlo, byli jsme středem kritiky. Čas ukázal, že dnes je to naše chlouba a právem jsou Náchodští na tento secesní skvost pyšní. Věřím, že i stavba v Hradci Králové nás v budoucnu sama přesvědčí, že si své investice zasloužila.

Hana Orgoníková (ČSSD)

1) Nejsem pro zavedení rovné daně. Jako příklad mohu uvést návrh ODS na 15% rovnou daň, která ve svém důsledku přinese zvýšení DPH u potravin, léků, stavebních prací a veškerých služeb. Co to bude znamenat v praxi? Dnes dáte například za nákup s 5% daní 1.000 Kč. Za rovné 15% daně ODS zaplatíte za stejný nákup o 10% více, tedy 1.100 Kč. A to je jeden příklad z mnoha. Co se týká osvobození potravin od DPH, pak mi to připadá, neboť i to je z dílny ODS, že členové této strany žijí sami na celé zeměkouli, že nejsou součástí minimálně EU. A že to jedině podle nich je správné. Zapomínají na solidaritu ve všech směrech.
2) Výstavbu spalovny v Opatovicích nad Labem nepovažuji za veřejně prospěšnou investici.
3) Ano, budu pod- porovat tak zvané daňové asignace.
4) Daně, vybrané státem, se přece vracejí na obce, města i kraje v rámci tak zvaného přerozdělování. V konečném důsledku obce, města i kraje o využití daní ve své působnosti rozhodují. Otázkou je, jak s nimi naloží, zda je upotřebí na opravu komunikací, či na rozšíření krajského úřadu v bývalém pivovaru v Hradci Králové za cca 2 mld. Kč.
5) Na celkové zlepšení dopravního systému v kraji, který je v žalostném stavu.
6) Mluvíte mi z duše. Je to opravdu mrhání veřejnými prostředky na rozšíření Administrativního centra krajského úřadu v Hradci Králové z bývalého pivovaru za cca 2 mld. Kč. V konečné fázi to zřejmě budou až 3 mld. Proto se domnívám, že zase až tak moc bychom na kraje pravomocí a f nancí převádět neměli. Stačí, co dělají zastupitelé Královéhradeckého kraje, ať už se jedná o přestavbu pivovaru či o vztah k nemocnicím. Ostatně o tom hovořím už v odpovědi na otázku č. 4.

Soňa Marková (KSČM)

1) Pro zavedení rovné daně samozřejmě nejsem. KSČM upřednostňuje přímé daně před nepřímými a je pro efektivní progresivitu daňového systému - to znamená nezvýhodňovat ty nejbohatší. Jsme pro zvláštní zdanění majetku luxusní spotřeby a větší rozsah položek zboží a služeb zařazených do snížené sazby DPH. Základní potraviny by mohly být od DPH i osvobozeny.
2) Jsem zásadně proti výstavbě spalovny v Opatovicích. Domnívám se, že ekologická zátěž v podobě nárůstu kamionové dopravy a vedlejších pro- duktů ze spalování v dnes již techno- logicky zastaralé spalovně je neú- měrná možným kladům jako např. vytvoření nových pracovních míst. Navíc nové spalovny znamenají určité potlačení recyklace a separace odpadů, což je v programu KSČM v oblasti životního prostředí jedna z priorit. Po- dobný názor mám i na projekt nové papírny v této hustě osídlené části bývalého východočeského kraje.
3) Koncept da- ňových asignací má KSČM ve svém programu. Domnívám se, že občan má právo se svobodně rozhodnout, zda věnuje prostředky např. na činnost církví či jiných světonázorových organizací, popřípadě různých neziskových organizací. Daňové asignace by mohly směřovat i do oblasti školství.
4) Tento problém je poněkud složitější, protože např. školství, zdravotnictví apod. je veřejnou službou a podle názoru KSČM zde musí být zachována kontrolní a koordinační činnost státu. Jsme pro to, aby v rámci RUD byly upřednostněny obce a menší města a část daní z příjmu od podnikatelů aby byla přerozdělena právě ve prospěch obcí.
5) Když si zvážím, na co všechno by byly potřeba peníze v našem kraji, tak 10 miliard není mnoho. Nicméně bych tyto peníze dala na dobudování dopravní infrastruktury a oprav stávajících silnic Královéhradeckého kraje, včetně obchvatu Náchoda, kde je dnes situace katastrofální.
6) Odpověď nemůže být jednoznačná, protože na jednu stranu 1,2 mld jsou skutečně obrovské peníze věnované na výstavbu Administrativního centra kraje a my právem kritizujeme přebujelou i velmi často zbytečnou administrativu současné doby. Na druhou stranu jde také o záchranu technické památky uprostřed krajského města. Zřejmě by nebylo v silách samotného Hradce Králové ji opravit a vrátit do života. Pevně doufám, že dojde ke zkulturnění dnes zdevastované části města a návštěvníkům i občanům bude sloužit nové náměstí, podzemní parkoviště, obchody, restaurace a své prostory zde nalezne i jedna z kateder univerzity.

Jiří Hanuš (KDU-ČSL)

1) Ne nejsem. Rovná daň by výrazně zvýšila cenu sociálně citlivých položek a navíc by vedla k def citu rozpočtu, což rozhodně nebudu podporovat. A nulové sazby DPH u potravin? To není otázka chtění, ale reálných možností. A ty jsou v tomto směru s ohledem na naše začlenění do EU takřka nulové. KDU-ČSL má daleko vyváženější návrh daňové reformy.
2) Spíše ne. O osudu výstavby spalovny by měli mít možnost rozhodnout občané obou krajů, kterých se to týká. Pro kvalif -kované rozhodnutí je však potřeba znát veškeré potřebné údaje, které bohužel nejsou v současné době k dispozici.
3) Ano, ale je nutné stanovit zákonem velikostní rámec a tituly, na které bude možné uplatnit daňovou asignaci. Určitě by se tím výrazně pomohlo neziskovým organizacím, sportu, využití volného času a práci s mládeží.
4) Jednoznačně ano. Stávající systém rozdělení daní není spravedlivý. Je nutné ho změnit tak, aby byla jasná pravidla stejná pro všechny, např. velikost, počet obyva- tel apod. Nejedná se o to, které daně převést na kraje a obce, ale o to, jak velký procentní podíl mají mít kraje a obce na sdílených daních.
5) Pokud by k výše uvedenému případu někdy došlo, pak by mou prioritou byla oprava komunikací druhé a třetí třídy, které jsou v majetku krajů a jejich stav je naprosto zoufalý.
6) Výstavba tak nákladného Administrativního centra není dobré rozhodnutí. Vzešlo však z demokratického hlasování, proto je nutné ho respektovat. Bohužel to znamená "mandatorní" výdaj pro příští léta, který omezí investiční možnosti kraje například na úkor oprav výše zmíněných silnic.

Stanislav Penc (SZ)

1) Máme koncept ekologické daňové reformy. V podstatě v ní jde o to, že plátce daně, který se chová ke svému okolí a dalším generacím šetrně, platí menší daně nežli ten, komu na tom nezáleží. Základní potraviny by měly být od DPH osvobozeny.
2) Jsme přesvědčeni, že zastaralá technologie a gigantičnost celého projektu v Opatovicích není cesta správným směrem. Na jedné straně je logické, že města potažmo kraj musí myslet na zpracování komunálního odpadu. Na straně druhé podpora Opatovické spalovny přes odpor místních obyvatel a v tomto případě i většiny politické reprezentace obou krajů je cesta nesprávným směrem. Nechceme, aby se z Opatovic stala spalovna pro část Evropy. Zelení budou podporovat účinnější třídění komunálního odpadu a jeho dalšího využití. Podporujeme v takových to věcech místní referendum.
3) Ano, ten- to systém, kde podnikatel může zcela konkrétně rozhodnout o části placených poplatků, podpo- rovat budeme. Jsme přesvědčeni, že timto je možné bez složité byro- kracie uspokojit finanční potřebu řady kulturních a sportovnich akti- vit v mistech.
4) Místní samospráva ví nejlépe, co je pro obyvatele obcí a měst důležité a jak smyluplně využít státní rozpočet. Stát by se měl v první řadě vzdát mini- mální daně pro živnostníky.
5) Obnova a bezpečnostní úpravy dopravní infrastruktury. Podpora tvorby krajiny, zatravňování, zalesňování, obnova rybníků a nádrží pro koupání, turistické a cyklistické stezky a zázemí. Podpora tvorby nových vysokých škol v dalších městech kraje. Toto jsou investice, které se do budoucna kraji několikanásobně vrátí ve formě přínosu z turistického ruchu a ozdravných pobytů.
6) Je.

Kdo získá Vaši podporu?

Lídra politické strany, kterému byste chtěli dát hlas ve volbách, můžete podpořit formou SMS hlasování. Každému z lídrů jsme přidělili písmeno: Zdeňka Horníková A Hana Orgoníková B Soňa Marková C Jiří Hanuš D Stanislav Penc E SMS zasílejte ve formátu HLA DANE pismeno (kde pismeno je písmeno lídra, kterého jste si vybrali) na číslo 9001104.
Cena 1 SMS je 4,- Kč včetně DPH. Technicky zajišťuje ATS Praha.

Foto popis|
O autorovi| Stranu připravili: Marek Hovorka, Kamil Dubský Grař cká úprava: Tomáš Feldman
Region| Východní Čechy
Publikováno| Hradecké noviny; Královehradecký kraj; 04
Publikováno| Krkonošské noviny; Královehradecký kraj; 04
Publikováno| Noviny Jičínska; Královehradecký kraj; 04
Publikováno| Noviny Náchodska; Královehradecký kraj; 04
Publikováno| Noviny Rychnovska; Královehradecký kraj; 04
ID| c63cac23-5532-4574-a2cc-ac0ec1edb569

Klíč| Státní rozpočet; Hanuš Jiří; KDU

Otázky Václava Moravce v Aldisu
Hradecké noviny 
24.5.2006 | rubrika: Hradecko | strana: 8 | autor: (pl)

Hradec Králové  Předvolební Otázky Václava Moravce Speciál budou ve čtvrtek kladeny královéhradeckým vedoucím osobnostem politických stran, které mají mají podle dosavadních průzkumů největší naději na parlamentní křesla.
Předběžně byli pozváni Hana Orgoníková (ČSSD), Jiří Hanuš (KDU-ČSL), Soňa Marková (KSČM), Zdeňka Horníková (ODS) a Stanislav Penc (Strana zelených). Konečné složení hostů však ještě může být korigováno podle bleskového průzkumu preferencí, jež agentura STEM provádí v Královéhradeckém kraji tento týden.
Diskusním místem bude malý sál Kongresového centra Aldis Hradec Králové. Diváci mohou přicházet od 19 hodin. Do sálu, který má kapacitu 250 míst, budou pouštěni až do jeho zaplnění. Pořadatelé upozorňují, že všichni příchozí musí projít bezpečnostními rámy. Kolem 20. hodiny začne zkouška ještě bez přítomnosti kamer.
Přímý přenos České televize začíná ve 21 hodin. V první části bude s politiky debatovat Václav Moravec. Další časový blok bude vyhrazen otázkám publika, závěrečný prostor budou moci využít zástupci sdělovacích prostředků.

Region| Východní Čechy

Klíč| Hanuš Jiří; KDU

Vzdělanost ovlivňuje přísun peněz
Liberecký den 
24.5.2006 | rubrika: Liberecký kraj | strana: 4 | autor: LENKA STŘIHAVKOVÁ

Odpovědi politických jedniček stran kandidujících v Libereckém kraji na otázky Deníků Bohemia

Liberecký kraj - Osmnáct politických subjektů usiluje ve volbách do Poslanecké sněmovny 2. a 3. června v Libereckém kraji o přízeň voličů. Jedničkám na kandidátkách všech stran jsme položili několik otázek, jež pálí obyvatele kraje. Dnes přinášíme jejich odpověď na otázku:Jak byste řešil problém malé vzdělanosti v kraji? Strany jsou seřazeny dle vylosovaných čísel.

1. Strana zdravého rozumu
Jiří Šolc

Zvýšit úroveň vzdělanosti o dostupnost vysokých škol by paradoxně pomohlo zavedení školného, ale nesmí se zapomínat na střední a učňovské vzdělávání. Moderní provozy potřebují kvalifikované pracovníky, kteří budou umět pracovat s moderními roboty a budou mít základy znalostí řízení procesů. Tomu by měla také odpovídat nabídka středních škol. Co se týče vysokoškolského vzdělávání, myslím, že Technická univerzita Liberec má skvělé jméno daleko přesahující hranice regionu. Jen tak dále. Problém spíše vězí v systému financování, ale to je na zvláštní diskusi.

5. Právo a Spravedlnost
Jindřich Nestler

Toto je výsledek vlády za posledních 15 let. ZŠ je u nás v republice povinná, SŠ a OU se každoročně zaplňují dost. Problémem zůstávají VŠ. Studia jsou drahá, mnoho rodičů si ani takový luxus pro své děti dovolit nemůže. Nedávno u nás doma někdo zvonil, otevřel jsem, stál tam asi třicetiletý mladík s taškou plnou parfémů. Když jsem na jeho OP uviděl titul MUDr., bylo mi to divné. On mi však řekl, že je skutečně doktor. Po vystudování nastoupil do nemocnice, kde sloužil jako mladý převážně noční směny a za směšné peníze. Na soukromou ordinaci nemá peníze a jistá americká firma mu platí 50 tisíc korun měsíčně za prodej parfémů. Stát by toto měl brát v úvahu. Není přece možné, aby poslanec za pár prochrápaných hodin v levném bufetu v parlamentu bral dvakrát více peněz, než chirurg, který denně stojí osm hodin na operačním sále u dítěte s nemocným srdcem. Je to nehoráznost, kterou rozhodně změnit chceme.

8. Koruna Česká Tomáš Bernkopf

Podporou pestrého typu škol, výuky jazyků, spolupráce se zahraničím, mezinárodních výměn studentů a pedagogů. Podporou duchovního rozměru rozvoje osobnosti. Znovuzaváděním tzv. klasického vzdělávání (latina, řečtina, atd.).

9. Občanská demokratická
strana Tomáš Hasil

Větší otevřeností středních a vysokých škol. Každý, kdo má zájem se vzdělávat, má mít i možnost.

10. Česká strana sociálně demokratická Cyril Zapletal

Nemyslím si, že je v našem kraji malá vzdělanost. Dnes již přece není problém na vzdělání dosáhnout prakticky odkudkoliv z naší země - budeme bránit tomu, aby se za vzdělání muselo platit a aby každý, kdo studovat chce, měl reálnou šanci. Věřte nám, že to dokážeme.

11. SNK Evropští demokraté
Václav Hartman

Výchozí tezí našeho programu je, že investice do vzdělání jednotlivců i celé společnosti jsou prioritou, která musí mít přednost před jinými oblastmi, jako například neproduktivní nárůst sociálních výdajů. Je třeba zvýšit podíl a dostupnost nejvyššího dosažitelného vzdělání pro všechny, kteří o ně stojí a jsou ochotni odvést potřebný výkon. Proto je ale také třeba vznést požadavek na zvýšení kvality a modernosti vzdělávání, a to i pomocí investic ze státních i soukromých zdrojů. SNK Evropští demokraté usilují o co nejvyšší počet absolventů VŠ (odstranění selektivních přijímacích zkoušek, ale i platba studenta vysoké škole, která bude oproti tomu tvořit studijní i sociální stipendia), změna pojetí přijímacích zkoušek na střední školy až po jejich odstranění a co největší setření rozdílů mezi kvalitou vzdělání druhého stupně ZŠ a víceletých gymnázií.

12. Unie svobody - Demokratická unie Kamila Šmirausová

Rozšířením nabídky středních škol, především gymnázií, státních i soukromých a zvětšení kapacity studijních míst na Technické univerzitě v Liberci, zřízením studijních oborů zabývajícící se ochranou životního prostředí. Zrušení přijímacích zkoušek na střední a vysoké školy.

14. Pravý blok Eduard Seibert

Díky špatné dopravní obslužnosti, vysokým životním nákladům oproti velkým městům a velmi omezeným pracovním příležitostem se pohraničí vysídluje. Přitom daňový systém zvýhodňuje velká města. Naopak je nutno podpořit ztížené podmínky života na venkově. Změna rozpočtového určení daní, decentralizace daní. Daně se musí platit a užívat tam, kde vznikají. Není možné soustředit např. učňovské a střední školství ve velkých městech, mladí se na venkov nevrátí. Není možné, aby všichni měli vysokoškolské vzdělání, je nutná renesance učňovského školství, také stabilizace středních škol v tradičních místech. Věřím těm, kteří něco smysluplného vyrábějí a vymyslí. Armády policistů a úředníků tento stát neuživí. Stačí, že občané ČR stárnou a zvyšuje se počet zasloužených důchodů. Ve východní části Libereckého kraje postupně mizí tradičním řemeslným činnostem možnost výuky, a to je špatně. Optimalizace středního školství nesmí být jeho likvidace, ale podpora nejen proklamacemi, ale i financemi. Finance vložené do vzdělání, nejen vysokoškolského, jsou dobře vložené peníze.

18. Strana zelených
Petr Pávek

Musíme významně navýšit finanční prostředky pro školství na všech jeho úrovních, zejména v oblasti odměňování pedagogických pracovníků, podpořit zachování venkovských malotřídek a převést na venkov odloučená pracoviště vysokých škol. Vzdělání musí být zakotveno jako bezbariérové pro všechny sociální vrstvy a celoživotní pro všechny věkové skupiny. Vzdělanost národa je nejlepší investice, kterou stát může udělat.

20. Komunistická strana Čech a Moravy Josef Vondruška

Neřekl bych, že vzdělanost je malá, spíše je nevhodně strukturovaná. Poptávka je po učňovském školství, ale jeho rozvoj je finančně náročnější, než u jiných typů škol (potřeba vybavení laboratoří a dílen), takže se do něj ani státu ani soukromým investorům nechce.

21. Koalice pro Českou republiku
Jaroslav Šváb

Ta otázka je podle mě položena nekorektně. Není mi známo, že by byla někdy v minulosti provedena důkladná analýza příčin malé vzdělanosti populace v kraji, která by dala jednoznačnou odpověď na otázku, zda-li ti lidé nemohou nebo nechtějí se vzdělávat. Víte, já se spíše přikláním k tomu, že ti lidé nemají zájem na sobě dál pracovat. Ono to totiž úzce souvisí s otázkou zaměstnanosti. Podívejte se, kolik absolventů škol je dnes bez práce. Samo studium (a to nehovořím o zavedení školného, které mají některé strany snahu zavést) je dnes poměrně nákladné a nemají-li ti lidé jistotu budoucnosti? Můj recept zní: V první řadě vytvořit pro tyto lidi budoucnost vznikem nových kvalifikovaných pracovních příležitostí.

22. Národní strana
Jan Kopal

Řečeno slovy jednoho z nestorů Národní strany za předsednictví Františka Palackého největšího českého novináře Karla Havlíčka Borovského: "Kdo si myslí, že se učí, bude vlasti chlouba, kdo si myslí, že vše umí, začíná být trouba." Chceme podporovat talentované a nemajetné prahnoucí po studiu a vzdělání, jim by měly být dveře státních středních a vysokých škol otevřeny dokořán. Samozřejmě to také souvisí s životní perspektivou a lukrativními pracovními místy v kraji a celé naší vlasti, abychom se nedočkali nežádoucího odchodu mozků za hranice.

24. Křesťanská a demokratická unie - Československá strana lidová Jaromír Drábek

Dnes již neplatí to co dříve, že se člověk jednou vyučil či vystudoval a se získanými vědomostmi vystačil v zaměstnání celý život. Vývoj jde rychle dopředu a je tedy nutné dbát na celoživotní průběžné vzdělávání, které bude znalosti lidí rozšiřovat. Za velmi důležité považuji také daňové zvýhodnění těch podnikatelů, kteří vychovávají vlastní kvalifikovanou pracovní sílu. Běžnou praxí by měla být například podniková stipendia, kterými by budoucí zaměstnavatelé podporovali studenty a učně již při škole a sobě tak zajistili kvalitní a motivované zaměstnance.

25. Nezávislí demokraté
Václav Musílek

Nemyslím si, že by obyvatelé Libereckého kraje byli málo vzdělaní. Je pravdou, že v něm najdeme jisté procento lidí s nejnižším vzděláním, kteří se jen obtížně uplatňují. Na druhou stranu Liberec má kvalitní Technickou univerzitu, která je výborným předpokladem pro zlepšení budoucího vzdělanostního profilu obyvatel. A to v perspektivně nejžádanějším směru, tedy v technické inteligenci. Rozvoj vzdělání je jednou z hlavních priorit našeho programu. Je to jedno z mála odvětví, které si zaslouží výraznou podporu státu, protože nám do budoucna spolu s vědou a výzkumem pomůže zajistit produktivní ekonomiku. Vedle navýšení podílu rozpočtových prostředků na školství, vedle rozšíření počtu studijních míst na žádaných středních a vysokých školách se chceme orientovat i na individualizaci výuky, na rozvinutí osobnosti a talentu každého žáka a studenta.
Odpovědi jsme zásadně nekrátili a jsou výrokem dotazovaného. Nevyjadřují názor redakce.

3. Balbínova poetická strana
Tomáš Fučík

Nedodal podklady.

6. Hnutí Nezávislí
Ivana Krausová

Nedodala podklady.

15. 4 VIZE Jakub Strnad

Nedodal podklady.

26. Strana rovnost šancí Ludmila Peterková

Nedodala podklady.
Příště: Proč je v kraji vysoké procento kriminality, a jak byste ho snížil?

Region| Severní Čechy
Publikováno| Liberecký den; Liberecký kraj; 04
Publikováno| Deník Pojizeří; Liberecký kraj; 04
Publikováno| Deník Jablonecka; Liberecký kraj; 04
Publikováno| Českolipský deník; Liberecký kraj; 04
ID| 510d48f0-ad22-4024-8a66-e1be2ce7d5b6

Klíč| Drábek Jaromír; KDU

Kalousek si dnes prohlédne i pivovar
Noviny Chrudimska 
24.5.2006 | rubrika: Chrudimsko | strana: 7 | autor: (mb)

Z VOLEBNÍCH MÍTINKŮ

Hlinsko/Chrudim  Volby do Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR se kvapem blíží a kandidáti jednotlivých politických stran v těchto dnech míří na mítinky po celém Chrudimsku. Například dnes krátce před polednem přijede do Hlinska předseda KDUČSL Miroslav Kalousek, který si spolu s hlineckým místostarostou Pavlem Šotolou prohlédne i místní pivovar. Lidé z kandidátky této strany na Chrudimsku dnes zamíří do Miřetic, Dřevíkova, Bítovan, Lukavice, Zaječic, Luže a Rosic u Chrasti. Strana zelených svou akci v Chrudimi plánuje až na tuto sobotu, kdy se v parku Na Střelnici uskuteční "Pohádkové setkání v zeleni".

Region| Východní Čechy

Klíč| Kalousek Miroslav; KDU

Pavel Andrš hrál na basovou kytaru
Olomoucký den 
24.5.2006 | rubrika: Volby | strana: 7

Politici vzpomínají na svá školní léta

* Lídři stran se shodnou alespoň v něčem: pro úspěch v životě jen vzdělání nestačí

Do voleb zbývá 9 dní

* Bylo na něm vidět, že svou školu měl rád. "Dokonce jsem si zapisoval všechny přebrepty kantorů i žáků," ukazuje několik notýsků. "Pravda, některé už ztratily své kouzlo, protože se vztahovaly ke konkrétní situaci," dodal po včerejším setkání se svým třídním profesorem.
"Cítím se trochu nesvůj," podíval se na nohy, "tehdy jsme v botách do třídy nesměli." K přezouvání se váže i příhoda, kdy si studenti boty s oblibou ze šatny vyzvedávali před poslední hodinou, aby mohli po zvonění rychle pryč. "Spolužák měl přezůvky a já už boty, tak jsem si od něj půjčil jeden nazouvák a každý jsme vystrčili jednu nohu. Ale stejně na to pan profesor přišel a já si svoje schytal," směje se.
"Co mi tato škola dala a pan profesor naučil, jsem už jenom rozvíjel," řekl tváří v tvář svému třídnímu, který na gymnáziu učí třicet let. "Byl na nás náročný, ale na druhé straně byl tolerantní a chápavý.
Když bylo třeba, tak se nás i zastal," řekl o profesoru Jelínkovi. Ten pak naznačil, že hlavním kázeňským problémem té doby byly dlouhé vlasy.
Včerejší setkání v době maturit mu připomnělo i motto z maturitní stužky. "Měli jsme tam napsáno: Je nutné žít, ne jen existovat. Když se tak ohlížím, byla to doba, kdy jsme žili naplno." Kromě fotbálku nebo odbíjené hrál i v třídní kapele. "Její životnost byla předem dána. Bylo jasné, že skončí maturitou, proto se jmenovala Maturant."
Bývalý třídní ale přiznal, že svého žáka volit nebude. "Nelíbí se mi váš energetický program," řekl a začal mu vysvětlovat odborné záležitosti. Jan Jelínek, profesor Slovanského gymnázia: "Byl hodný a tichý. Dělal předsedu třídy, sportoval a vím, že byl v hudební skupině. Dokonce jste hráli na maturitním večírku, že? Už tehdy se zajímal o Michalské schodiště a jeho renovaci. No ale jinak to byla taková divoká třída."

***

Pavel Andrš (Strana zelených)

* 42 let
* ženatý, manželka Martina
* otec tří chlapců, dvouletého Jana, devítiletého Václava a dvanáctiletého Jindřicha

Foto popis| Na gymnáziu prožil Pavel Andrš pravá studentská léta.
Foto autor| foto Pavel Konečný
O autorovi| stranu připravili: Pavel Konečný a Michal Folta
Region| Střední Morava
Publikováno| Olomoucký den; Volby; 07
Publikováno| Prostějovský den; Volby; 07
Publikováno| Moravský sever (deník); Volby; 07
Publikováno| Nové Přerovsko (deník); Volby; 07
Publikováno| Hranický den; Volby; 07
ID| 7f9e51a0-9f6d-4728-a50c-c834e933ba2d

HLUK KAMIONŮ TRÁPÍ KLATOVSKOU
Plzeňské noviny 
23.5.2006 | rubrika: Město Plzeň | strana: 3 | autor: (red)

Na dvou nejfrekventovanějších ulicích, Klatovské a U Trati, je trvalý nadměrný hluk. Strana zelených zde po stížnostech občanů, jichž se situace týká, provedla hluková měření. Do týdne dostane jejich výsledky spolu se žádostí o nápravu krajský hygienik. Občané údajně chtějí omezit těžkou dopravu, zejména v noci. Plzeň má být podle průzkumu Zdravotního ústavu nejhlučnějším městem ČR.

"Jezdí nám tu 55 000 vozů denně. Je to jedna z nejzatíženějších křižovatek v republice," uvedl majitel domu v ulici U Trati Karel Zalabák. Lidem praskají zdi domů, omítky, okna, je tam podle něj velká prašnost i hodně karcinogenních látek. Navíc křižovatka už je stěží průjezdná. Také v noci křižuje obě ulice jeden kamion za druhým. Podle Zalabáka jde o vozy mířící se zbožím z průmyslové zóny Borská pole. Začínají jezdit po desáté večerní. Podle vedení města se Klatovské třídě uleví po výstavbě severojižního průtahu. Náměstek primátora Stanislav Hajný řekl, že v nejbližších dnech bude rozhodnuto, zda povede areálem plzeňské Škodovky, což by výrazně zrychlilo přípravu stavby.
"Jenže to potrvá několik let. Ať dají na Borskou ulici značku zákaz nočního průjezdu kamionů tak, jako je to v německých městech," požaduje Zalabák.
"V Plzeňském kraji je to naše první měření. V Praze 4-Krči kolem dálnice už jsme s občany ve fázi předžalobního smíru. Čekáme, jaká opatření radnice provede," řekla Eva Tylová ze Strany zelených. Měření ukázala hodnotu hluku 83 decibelů (dB), což je o 13 dB více, než je norma pro venkovní prostor.
Limity stanovené nařízením vlády číslo 502/2000 Sb. pro hluk jsou 70 dB ve dne a 60 dB v noci. Jako jediný z nováčků EU Česko zatím neprosadilo do svého právního řádu evropskou směrnici o hluku. Ta zavádí postup, jak snižovat a bránit se přílišnému hluku. Měření se budou opakovat, cílem je dosáhnout omezení dopravy.

Plzeňané: Nechte nás spát!
Plzeňský deník 
24.5.2006 | rubrika: Plzeň | strana: 9 | autor: LENKA KOVANDOVÁ

Boj s hlukem začíná. Plzeňané už mají probdělých nocí plné zuby a hromadně sepisují žádosti o bezplatné změření limitů v blízkosti svého bydliště. Nadměrný hluk způsobený automobilovou dopravou v centru města mátotiž negativní vliv na lidské zdraví.

Plzeň - Odklonit kamionovou dopravu z centra města, zavést protihlukové stěny a zpevnit povrch vozovek. To vše si přejí plzeňští občané, kteří bydlí poblíž nejrušnějších městských komunikací. Největší hluk zaznamenávají lidé v ulici U Trati nebo na Rokycanské a Klatovské třídě. "S několika sousedy jsme se domluvili a podali žádost o bezplatné změření úrovně hluku. Nyní čekáme na výsledky. Situace už byla neúnosná. Z prachu mám špinavou fasádu na domu a navíc mi utíkají nájemníci. Na protihluková okna nejsou peníze," stěžuje si Gita Baumannová, která bydlí na Rokycanské třídě.
Stejný problém trápí lidi i v jiných částech města. "Když se večer koukáme na televizi, nemůžeme si otevřít okno. Neslyšeli bychom ani slovo. Děti si neustále stěžují na to, že je bolí hlava. S hlukem už by se konečně mělo něco dělat. O bezplatné změření si v nejbližší době zažádám," míní Hana Saláková z Plzně. Kolem jejího domu na Klatovské třídě projedou denně stovky kamionů. Není jediná. "Podepsal jsem sice petici, ale bojím se, že celé snažení uvízne na mrtvém bodě. Nechápu, proč nemůže být v místě od Borských polí odvedená doprava na okruh. V ulici U Trati, kde bydlím, se hrozně práší. To nepočítám otřásání stěn. V noci máte dokonce pocit, že vám jede kamion přímo na hlavu," rozčiluje se Karel Zalabák.
Nedávné orientační měření Strany zelených ukázalo překročení povolených limitů u většiny důležitých komunikací. "Z povolených sedmdesáti decibelů přes den jsme naměřili o třináct více. V noci průměrně 75 decibelů. Pokud zrovna projel kamionu, vyskočil limit mnohem výš," říká Eva Tylová ze Strany zelených. Hygienici řeší denně desítky telefonátů. V případě, že měření hluku prokáže překročení limitu, upozorní správce komunikace. Ten pak musí navrhnout účinná opatření. "Lidé se na nás mohou kdykoliv obrátit. Přihlížíme k tomu, zda se jedná o staré či nové komunikace. Jakmile máme stížnost, kontaktujeme státní zdravotní ústav, aby provedl měření. Na základě výsledků zahájíme další opatření," uzavírá Přemysl Tomašuk, ředitel Krajské hygienické stanice v Plzni.

Foto popis| Karel Zalabák, který bydlí v ulici U Trati.
Foto autor| Foto Z. Vaiz

Foto popis| Mezi nejhlučnější místa v Plzni patří také křižovatka na Belánce. Denně tu projedou stovky kamionů.

Foto autor| Foto Zdeněk Vaiz
Region| Západní Čechy

Politička mávala kostkou
Rovnost - Brněnský deník 
24.5.2006 | rubrika: Brno | strana: 3 | autor: (fin)

Jednou je údajně málo, dvakrát akorát. Neřídí se tím ale brněnští městští zastupitelé. Dokázali to včera, když o některých projednávaných bodech na svém zasedání hlasovali až čtyřikrát.
"Soustřeďte se, prosím, budeme hlasovat znovu," upozorňoval své kolegy primátor Richard Svoboda. Ale ani to nestačilo. "Žádám o opětovné hlasování, protože někteří kolegové hlasovali dvakrát," ozývá se po chvíli ze zastupitelských lavic. Když se bod podaří odhlasovat napočtvrté, znovu se otevře diskuse o potřebě elektronického hlasovacího zařízení.
"Obávám se, že to nepomůže. Vidím, že o stejném bodu hlasují mnozí dokonce různě," upozornil zastupitele tajemník magistrátu Pavel Loutocký.
Sněmovní sál pak rozesmála zastupitelka za Stranu zelených Jana Drápalová. "Je nutná lepší kontrola oprav brněnského dláždění. Z nedávno opravených částí vypadávají dlažební kostky. Jednu jsem pro ukázku přinesla," ukazuje Drápalová kostku z chodníku. Primátor Svoboda ji pak se smíchem napomíná, aby ji určitě nezapomněla vrátit.

Region| Jižní Morava

Při debatě s politiky se lidé nudili
Rovnost - Brněnský deník 
24.5.2006 | rubrika: Jižní Morava | strana: 6 | autor: TEREZA STRNADOVÁ

Do Divadla Husa na provázku přišlo pět politiků a dvacet diváků * Otázky i odpovědi byly obecné

reportáž

Diskusi se zástupci politických stran o problémech města Brna hostilo včera divadlo Husa na provázku. Přišlo jen pár lidí. Předvolební boj se tak změnil v klidnou a nekonkrétní debatu.

Brno * Cimbálová muzika, padesát židliček pro hosty a pět pro politiky. Tak vypadalo atrium Divadla Husa na provázku včera odpoledne. Brňané si mohli přijít popovídat s některými kandidáty do blížících se voleb.
Politici jsou na místě, čekají na uvedení. Jenže publikum tvoří jen hrstka zájemců o diskusi. Hosté čekají. Nakonec se schází zhruba dvacítka lidí. "Rozdávali jsme letáčky, ale lidé asi už mají politiky plné zuby," povzdechla si organizátorka Jiřina Nehybová.
Debata začíná. Lidé, pravděpodobně unavení z předvolebních bojů, nepředvedli ani připravenost, ani dostatečný zájem. Padají obecné otázky z okruhu zdravotnictví. Politici ho kritizují. Lidi také zajímají větrné elektrárny. Lídr Zelených Ondřej Liška je brání. Diskutuje se také o typických tématech: poslanecké imunitě a platech. "Zvedněme platy politikům," říká kandidát Liberální reformní strany Milan Hamerský. Jenže očekávaná smršť protiargumentů se nekoná, lidé přecházejí kontroverzní názor mlčením.
Na řadu přichází téma korupce. Václav Mencl z občanských demokratů napadá sociální demokracii. Ale její zástupce, který by se za normálních okolností mohl bránit, vedle něj nesedí. V poslanecké sněmovně se totiž právě hlasuje o zákoníku práce, žádný hlas nesmí chybět.
Menclova kritika tak vyznívá do prázdna. Při diskusi o financování obcí a měst se kandidáti shodují a notují si. "Oni snad ještě půjdou večer na pivo," prohodí starší muž, který debatu bedlivě sleduje.
Politici skáčí od jednoho nekonkrétního tématu k druhému. Neřeší regionální problémy, ani to, co Brňany pálí. Ondřej Liška a Josef Zieleniec ani nevydrží do konce, odcházejí v půlce. Tři zbylí bojovníci se marně snaží oživit publikum a rozvést debatu. Jenže také lidé se postupně trousí pryč. Politiky jsou už plní.

Foto popis| S kůží na trh. Josef Zieleniec a Václav Mencl odpovídají na předvolební debatě dvaceti lidem.
Foto autor| FOTO LUBOMÍR STEHLÍK
Region| Jižní Morava

Přírodu řidiči zatím nešetří
Tachovský deník 
24.5.2006 | rubrika: Tachovsko | strana: 8 | autor: PAVEL TÓTH

Tachovsko - Jezdit s automobily na alternativní paliva? Řidiči na Tachovsku o tom zatím příliš nepřemýšlí. Kromě LPG ani jiné náhradní zdroje příliš neznají.
Kvůli neustále rostoucím cenám nafty a benzinu se ale už někteří poohlížejí po levnějších palivech. "Chci si nechat předělat auto na plyn. Budu do toho muset něco investovat, ale najezdím za rok spoustu kilometrů, tak se mi to vyplatí," prozradil nám Libor Kouřil ze Stříbra. "I když se říká, že pak motor nemá takový tah, tak díky tomu ušetřím," dodal.
O vozidlech na elektřinu nebo sluneční energii si mohou řidiči kvůli jejich vysokým cenám nechat zatím jenom zdát. Pohon na řepkový olej nebo takzvaný sun diesel, jak bývá zvykem za hranicemi, zatím řidiči neznají. "V Německu je běžné, že lidé v autech s naftovými motory mají navíc pohon na řepkový olej," řekl Martin Bursík, předseda Strany zelených, kteří v pondělí a včera auto jezdící na řepku předváděli ve Stříbře, Plané a Tachově.
Alternativní pohon si u lidí vynutil pozornost. "Kolemjdoucí se o to zajímají, chtějí vědět, jak vozidlo funguje," uvedl Bursík. Předělat auto tak, aby mohlo kromě nafty jezdit i na řepkový olej, přitom vyjde podle typu vozidla na osmnáct, ale taky třicet tisíc korun. "Není tady zatím příliš rozšířený, ale litr oleje přijde tak na dvaadvacet až čtyřiadvacet korun," dodal Bursík.
Řidiči, kteří nádavají na neustálé zdražování benzinu, tak mají šanci nejen ušetřit, ale také snížit emise nebezpečných výfukových plynů a chovat se ohleduplně k životnímu prostředí.

Region| Západní Čechy

Přijede auto na řepku
Týdeník Domažlicko 
24.5.2006 | rubrika: Domažlicko | strana: 4 | autor: (jk)

Krátce

DOMAŽLICE - Automobil jezdící na řepkový olej si budou moci prohlédnout zájemci o motorismus a ekologii dnes odpoledne na domažlickém náměstí. Od 13.30 do 15.30 hodin jej bude představovat Strana zelených. Automobil se tento den ukáže také ve Kdyni, Koutě, Mrákově, Chodově, Klenčí, Postřekově, Poběžovicích, Hostouni, Bělé, Horšovském Týně, ve Staňkově a v Holýšově.

Region| Zapadní Čechy

Zelení kontra Železný
Týdeník Chebsko 
24.5.2006 | rubrika: Týdeník Chebsko | strana: 4

Jak to vidí Saltulo

První nedělní předvolební pořad České televize opřinesl trochu vzruchu oproti příliš sterotypním čtvrtečním představením krajských lídrů čtyř parlamentních stran a jediné dosud neparlamentní Strany zelených. Diváky upoutal ostrý střet mezi pány Železným a Bursíkem. Bývalý ředitel Novy hned v úvodu téměř dvouhodinového pořadu napadl pana Bursíka, že korupčním způsobem ovlivnil průzkum předvolebních preferencí. Řekl, že v "zeleném kabátu" se skrývají anarchisté i někteří bývalí republikáni a že největší tragédií České republiky by bylo, kdyby se Zelení dostali do parlamentu. Napadl i moderátora Moravce, že celý pořad zmanipuloval a nešetřil svými útoky ani p. Zielence, předsedu Evropských demokratů, kterého nazval podlým a později i hluchým, protože kritizoval jeho antievropské postoje. (Jak známo strana p. Železného je proti zavedení eura). Ostrý a místy arogantní tón a časté rozčilování p. Železného ostře kontrastovalo s klidnou a věcnou argumentací pánů Zielence a Bursíka. Sledoval jsem o den později (v pondělí dopoledne) další pořad ČT, ve kterém p. Železný představil svou stranu. Jak sám řekl, posílila spojením s bývalým hnutím Důchodci za životní jistoty, od čehož si prý hodně slibuje. Já si to nemyslím. Hnutí, jehož představitel Kremlička se proslavil hlavně sežráním brouka, může vyvolat spíše úsměv na tváři voličů než to, aby "broukožroutům" dali svůj hlas. A tak si myslím, že žádné "zelené nebezpečí" nehrozí. Spíše to "železné", pokud by voliči byli takoví hlupáci jako před několika lety na jižní Moravě a nechali se zblbnout lacinými populistickými hesly nebo zaplacením pár piv.

Region| Zapadní Čechy

Klíč| PSP; Zieleniec Josef; Železný Vladimír

Vzdělanost ovlivňuje přísun peněz
Ústecký deník 
24.5.2006 | rubrika: Ústecký kraj | strana: 4 | autor: MARTINA SEEWALDOVÁ, LUDĚK STÍNIL

Odpovědi lídrů politických stran, kandidujících v Ústeckém kraji, na otázky Deníků Bohemia

Ústecký kraj - Dvacet politických subjektů usiluje ve volbách do Poslanecké sněmovny 2. a 3. června v Ústeckém kraji o přízeň voličů. Jedničkám na kandidátkách všech stran jsme položili několik otázek, jež pálí obyvatele kraje.
Dnes přinášíme jejich odpověď na otázku: Jak byste řešil problém malé vzdělanosti v kraji? Strany jsou seřazeny dle vylosovaných čísel.

1. Strana zdravého rozumu

Petr Fišer Školství potřebuje více financí. Otázkou je, odkud je vzít. Já si myslím, že pokud by občan mohl skutečně demokraticky rozhodovat, kam půjdou peníze z jeho daní, tak by upřednostnil Ministerstvo školství před Ministerstvem obrany (například před nákupem gripenů nebo transportérů). V základním školství by měla být dětem dána do vínku široká škála nejenom rozumové, ale i citové výchovy. Je velikou chybou vyrábět v našich školách roboty bez citu. Naši učitelé by měli mít možnost věnovat se dětem, které se chtějí učit a jsou zvídavé. Naproti tomu je musí chránit před dětmi z asociálních vrstev, které přinášejí do škol násilí, šikanu a drogy. Ve středním školství klademe důraz na výchovu k poctivému řemeslu.
2. České hnutí za národní jednotu Pavel Svoboda Nemůžeme mít za současné situace na tento problém žádný vliv.

3. Balbínova poetická strana

Martin Ryba Umožnit firmám financovat studia budoucím zaměstnancům s možností okamžitých daňových odpočtů. Pro studenta musí být výhodnější studovat, než se zaregistrovat na úřadu práce.

6. Nezávislí

Vlastimil Houska Chce to čas a chce to také přístup zaměstnavatelů. Dokud nekvalifikovaný pracovník bude lépe placený než kvalifikovaný, nedá se s tím nic dělat.

7. Česká pravice

Iva Kopecká Držím se hesla, že každý stát je tak bohatý, jak vzdělané má občany. Každý má mít právo studovat, a to se týká středních i vysokých škol. Aby uvedené bylo zajištěno, muselo by být zavedeno školné, samozřejmostí by byla možnost poskytování stipendií státem pro sociálně potřebné, a to za předem stanovených podmínek. Pak bych zavedla například na vysokých školách dvou- až třísměnný provoz, jako je to ve výrobních firmách. Střední školy by mohly provozovat pouze dvousměnný provoz.

8. Koruna Česká

Daniel Jetel Tento problém je dán vysokou koncentrací nepřizpůsobivých menšin v celém našem kraji. Děti těchto obyvatel nejsou svými rodiči ke vzdělání vůbec motivovány. Navíc ve faktu nevzdělanosti již nevidí nic nenormálního, jelikož samotná současná generace rodičů je tímto problémem postižena. Těmto lidem je nutno ukázat, že vzdělání je klíčem ke kvalitnímu životu, a nastavit takové podmínky, že vzdělaný člověk bude kvalitněji opravdu žít.

9. Občanská demokratická
strana

Petr Gandalovič Ze statistik skutečně vyplývá nelichotivé konstatování zdejšího nejmenšího procenta vysokoškolsky vzdělaných lidí v republice. Chybí ale i střední a učňovské školy. Opět jde o systémovou změnu, která by vzdělávání umožnila mnohem většímu množství dětí než dnes. Zároveň je třeba pracovat i na systému vzdělávání samotných pedagogů. Kraj potřebuje další vysoké školy, potřebuje i studentské městečko - kampus v areálu bývalé ústecké nemocnice. Velkým problémem je také nízká vzdělanost u dětí ze sociálně velmi slabých vrstev. Přitom jedině v jejich vzdělání spočívá cesta z chudoby.

10. Česká strana sociálně demokratická

Jiří Paroubek Vzhledem k zaměření kraje vidíme jako největší handicap nedostatek technických škol na všech úrovních. Struktura nabídky, především ve středním vzdělávání, se proto musí posouvat směrem k vyváženějšímu poměru všeobecného a odborného vzdělávání. Ve středním odborném vzdělávání je nutné ve spolupráci s úřady práce, ale i jednotlivými podniky průběžně sledovat možnosti při uplatnění absolventů na trhu práce v jednotlivých oborech. Stejně tak je nutné sledovat prognózy vývoje v jednotlivých sektorech hospodářství a pružně uzpůsobovat vzdělávací nabídku požadavkům pracovního trhu. Samozřejmě budeme i nadále významně podporovat vysoké školy působící v Ústeckém kraji a projekty dalšího vzdělávání lidí v produktivním věku.

11. SNK Evropští demokraté

Petr Medáček Vzdělanost kraje souvisí hlavně s ekonomickým rozvojem kraje a to oboustranně, tedy vzdělanost nelze zvýšit bez dostatečných možností kvalifikovaného uplatnění, a naopak podpora přímých investic vyžaduje kvalifikované pracovníky v lokalitě pořízené investice. Z tohoto důvodu je nutné usilovat o rozšíření a vznik nových vysokých škol na území kraje, ve kterých budou působit místní nebo alespoň místně příslušní pedagogičtí pracovníci, kteří se stanou zárukou rozvoje vzdělanosti kraje, rozvoje kultury a společenského života. Vzdělanost se vytváří od základního stupně, a proto je důležité udržet rozmístění základních škol v místech bydliště tak, aby si žáci vytvářeli příznivý vztah k místu, kde absolvovali základní, popř. střední nebo vysokou školu, a měli tak důvod v tomto území pracovat v důstojných materiálních, ale i pracovních podmínkách.

12. Unie svobody - Demokratická unie

Jaroslava Stejskalová Vzdělanost lidí v našem regionu byla v minulosti převážně dána potřebami hornictví a chemického průmyslu. To znamená, že potřeba vzdělání byla menší, než tomu je dnes. Vysoké a střední školství se musí budovat společně s vytvářením kvalitních pracovních míst, jinak se bude stále častěji stávat, že se z našich vzdělaných dětí stanou nezaměstnaní a nebo budou hledat uplatnění v jiných regionech. V našem volebním programu prosazujeme, mimo jiné, zvýšení investic do školství, posílení postavení pedagogů na všech stupních vzdělávání, umožnění vyššího vzdělání dětem i ze sociálně slabších rodin.

14. Pravý blok

Jaroslav Krejsa Zajistíme na finančně silných a nezávislých školách studium všem talentovaným žákům, a to díky propojení financování jejich vzdělání s bohatými penzijními fondy, které budou financovat vzdělání studentům za nejvýhodnějších úvěrových podmínek. Která škola dokáže svým absolventům zajistit nejvyšší uplatnění na trhu práce, bude mít nejvyšší počet uchazečů o studium, kteří jí přinesou za své vzdělání peníze, vypůjčené za tímto účelem na dlouhodobou půjčku s minimálním úrokem z penzijních fondů.

18. Strana zelených

Přemysl Rabas Vzdělání by především mělo být dostupné všem zájemcům, kteří chtějí studovat. K tomu je třeba například zjednodušit proceduru vzniku nových středních a hlavně vysokých škol. Dále by se u uchazečů o zaměstnání měla snaha o zvyšování kvalifikace, resp. rekvalifikace hodnotit jako jedna z alternativních podmínek pro podporu v nezaměstnanosti.

20. Komunistická strana Čech a Moravy

Josef Šenfeld V rámci zlepšení vzdělanostní struktury obyvatel kraje je nutné zvýšení podílu osob s úplným středoškolským, vyšším odborným a vysokoškolským vzděláním a jejich stabilizace v Ústeckém kraji. To bych se snažil řešit především podporou škol formou ekonomických nástrojů, těm které by nabízely především obory vzdělání dlouhodobě nedostatkové a poptávané na trhu práce. Snažil bych se iniciovat zřizování krajem nových vysokých, ale i středních škol dle k tomuto účelu zpracované koncepce. Podporoval bych systém motivačních stipendijních programů pro studenty všech stupňů s cílem jejich udržitelnosti v kraji.

21. Koalice pro Českou republiku

Jan Dorant Ve školství upřednostňujeme kvalitu před kvantitou. Ve státních školách nezavedeme školné, ale navrhneme zavedení poplatku od středních škol výše za opakování ročníku, maturitní zkoušky nebo zkoušky na VŠ. Velký důraz budeme klást na mimoškolní zájmovou činnost dětí a mládeže a tuto činnost podpoříme příspěvky, které dosud vyplácí stát politickým stranám za volební hlasy. Chceme vysoké školy bez přijímacích zkoušek (s výjimkou škol vyžadujících talentové zkoušky). Určitě podpoříme rozvoj učňovského školství, které momentálně má velké problémy. Zajistíme přípravné ročníky v mateřských školách pro předškoláky. Dětem ze sociálně slabších rodin poskytneme příspěvky formou přímých plateb vzdělávacím institucím, ve kterých budou studovat.

22. Národní strana

Martin Čížek Malá vzdělanost se nevymyká republikovému průměru. To pouze vzdělanější mladí lidé migrují za lépe placenou prací do jiných krajin. Úroveň školství je stejná jako v jiných krajích a taková jako v minulosti, vysokoškoláci studují na vysokých školách, tak jak to bylo v minulosti. Bohužel příčinou odlivu vzdělaných lidí je vysoká nezaměstnanost.

24. Křesťanská a demokratická unie - Československá strana lidová

Jiří Kubínek Malá vzdělanost v kraji je do jisté míry způsobena odlivem mozků. Jinými slovy, i kdybychom v tomto kraji postavili superškoly, mladí stejně utečou pryč. To bude platit do té doby, dokud bude kraj na chvostu všech krajů v České republice. Proto je třeba problém vzdělanosti chápat v širším kontextu.

25. Nezávislí demokraté

Martin Fraško Zvyšovat vzdělanost obyvatelstva je úkolem státu, ten musí nastavit optimální podmínky pro vzdělávání občanů. Rozhodně bych byl pro větší podporu učitelů (ať již technickou, nebo finanční), protože současná úroveň vyučujících odpovídá tomu, jaké mají podmínky. Těžko můžete chtít, aby profesionální a perfektní učitel zůstal ve školství, když nemá potřebné podmínky. To se ostatně týká i obecně odlivu našich nejlepších ze všech oblastí, nejen školství. Určitě bych tedy byl pro nastavení lepších podmínek ve školství, konkrétně v našem regionu bych se snažil ještě nastavit podmínky pro absolventy tak, aby neutíkali za lepším do jiných regionů. Ostatně, jak si stát vzdělá občany, tak dobře pak bude zabezpečen z jejich daní. Pokud je nebude vzdělávat, bude platit podporu a nebude inkasovat daně.

26. Strana rovnost šancí

Milena Liptáková Školství od základní až po vysokou by mělo být zdarma pro všechny, podpora sociálně slabších rodin. Proškolovat i rodiče studentů.
5. Právo a spravedlnost, Ladislav Tůma a 15. 4 VIZE, Miloš Hájek - nedodali podklady.
Příště: Proč je v kraji vysoké procento kriminality, a jak byste ho snížil?

Region| Severní Čechy
Publikováno| Ústecký deník; Ústecký kraj; 04
Publikováno| Děčínský deník; Ústecký kraj; 04
Publikováno| Deník Chomutovska; Ústecký kraj; 04
Publikováno| Deník Litoměřicka; Ústecký kraj; 04
Publikováno| Deník Lučan; Ústecký kraj; 04
Publikováno| Deník Mostecka; Ústecký kraj; 04
Publikováno| Deník Směr; Ústecký kraj; 04
ID| df5a41e4-0277-48dd-ba4b-d4833b231ea9

Klíč| Kubínek Jiří; KDU

Mobily by zvýšily účast při volbách
Ústecký deník 
24.5.2006 | rubrika: Peníze | strana: 8 | autor: DANA RYBÁKOVÁ

Volební účast v červnových parlamentních volbách by se teoreticky mohla významně zvýšit, pokud by bylo možné hlasovat pomocí mobilních telefonů. Pro telekomunikační firmy se tak otevírají další možnosti rozšíření jejich služeb i vlivu.

Praha - O sto procentní či 99procentní účasti ve volbách si mohou dát politici leda zdát. Přesto by mohli získat hlasy 81 procent těch, kdo volit nehodlají. Právě tolik by jich totiž svůj postoj změnilo, pokud by mohli hlasovat prostřednictvím SMS. Nejvíc dušiček by bylo možné nalovit mezi zákazníky Eurotelu (87 procent těch, kdo volit nepůjdou). Vysoká čísla však slibují i T-Mobile (78 procent) a Vodafone (73 procent). Vyplynulo to z "předvolebního" průzkumu společností Vodafone Insights a United Interactive, v němž odpovídalo 400 majitelů mobilních telefonů s volebním právem.
Pohodlná forma hlasování přes SMS však oslovené láká nejen pokud jde o věci celostátní. Přivítali by ji také v případě rozhodování o dění ve své obci.
Čtyřicet procent oslovených by chtělo prostřednictvím SMS či wapu dostávat informace o politických stranách. Téměř polovina respondentů by uvítala možnost zeptat se politiků prostřednictvím speciálních telefonních linek na věci, které je zajímají. Naopak zájem o to, aby politici volali svým potenciálním voličům, je dost nízký. Chtělo by to jen jedenáct procent dotázaných. Nejméně se taková představa líbila klientům Vodafone, kde o ni projevila zájem jen tři procenta dotázaných. Ostatně předvolební agitaci přes telefon už občané Česka zažili. Tehdy šlo o pevné linky a velký dojem na ně neudělala. V rámci průzkumu se respondenti rozhodnutí nevolit vyjadřovali i k tomu, která politická strana by podle nich byla největší brzdou rozvoje telekomunikací. Na jednoznačném "vítězství" KSČM v této disciplíně se shodli respondenti u všech operátorů. Druhým škůdcem v pořadí, ovšem s velkým odstupem, je pro zákazníky Eurotelu KDU-ČSL, pro klienty Vodafonu ČSSD a pro respondenty od T-Mobile Strana zelených.
Stejně, jako se oslovení shodli na největší telekomunikační brzdě, vybrali i stranu, která je rozvoji telekomunikací nakloněna. Více než šedesát procent oslovených za takovou označila ODS. Druhé místo patří, opět s velkým odstupem, ČSSD.
Za "nejvyspělejší" telekomunikační politiky považují oslovení oba dosavadní ministry informací - Vladimíra Mlynáře a Danu Bérovou. Zákazníci Eurotelu k nim ještě přidávají Jiřího Paroubka a Václava Klause. Jak by oslovení majitelé mobilů volili, kdyby volili? Zákazníci Vodafone plánují oproti klientům ostatních mobilních operátorů častěji volit Stranu zelených. T-Mobile sdružuje relativně častěji voliče ODS a u zákazníků Eurotelu ve srovnání s konkurencí častěji boduje ČSSD.
Největší důvěru získal u dotázaných Václav Klaus. Zákazníci Vodafone pak také dost věří Jiřímu Paroubkovi a u klientely T-Mobile boduje Mirek Topolánek.

Souboj o jezy už "nabírá vodu"
Ústecký deník 
24.5.2006 | rubrika: Téma | strana: 9

Zastánci představili Plavební stupeň Děčín * Ekologové jsou proti * Stavba je zatím ve hvězdách

Lodní doprava schází na úbytě. Úmorná sucha znemožňují aktivní plavbu, ztrácíme kontakt s velkými evropskými přístavy, stěžují si rejdaři. Ale jediné řešení už deset let vidí jen ve stavbě drahých jezů na Labi. Tábor těch, kteří místo jezů hledají šetrnější varianty, stále sílí.

Praha - Boje kolem jezů na dolním toku Labe se táhnou už deset let a napětí houstne. Po urputných střetech zastánců i odpůrců stavby se nakonec prosadila varianta jednoho jezu za Děčínem.
Podle příznivců stavby je to minimalistické řešení, navíc ne zcela technicky čisté. Díky této variantě ovšem probíhají biologické průzkumy a proces posuzování vlivů stavby na životní prostředí.
Pesimisté nicméně varují: možná je to jen nový humbuk. Plánovaný plavební stupeň Děčín sám o sobě nemá smysl. Co když se později prosadí i stavba jezu dalšího?
* Co mluví pro
Rejdaři mluví hlavně o nutnosti zajistit spojení Česka jako vnitrozemského státu s mořskými přístavy. To se ale nedaří, pokud jsou nízké průtoky vody, a těmi v posledních letech Labe často trpí.
"Navrhujeme řešení, které vytvoří podmínky pro plavební ponor 1,4 metrů, a to po 345 dní v roce," sděluje ředitel Ředitelství vodních cest ČR Miroslav Šefara. Podle něj by dnes jeden jez stál 5,1 miliardy korun.
* Záporů je dost
Informace o problematičnosti jezů se dostávaly na veřejnost jen pozvolna. Stále častěji teď do sporu zasahují odborníci se svými výzkumy. "Podle studie, kterou jsme vypracovali pro Ústí nad Labem, jednoznačně vychází ekonomická nevratnost jezu," říká Petr Jirásek z Fakulty životního prostředí Univerzity J. E. Purkyně. "Navíc pokles lodní dopravy není dán nepříznivými přírodními podmínkami. Dnes je především zájem o rychlou dopravu a tomu lodě těžko konkurují," dodává.
Výtky se snášejí iz tábora "lidí od fochu". Zvolený jez prý lodní dopravu může jedině poškodit. "Kritický je totiž úsek Ústí - Děčín, ne úsek za Děčínem, kde se jez bude stavět. Všechna doprava z Německa se tak zastaví u Děčína, dál se nedostane," tvrdí bývalý ředitel Sdružení Dunaj - Odra - Labe Jaroslav Kubec. "Proto se má stavět ten jez, co není potřeba. Až bude rozestavěný, řekne se, ježišmarjá, my jsme zapomněli - musí se stavět i druhý jez. Ve slušné společnosti se tomu říká podvod," namítá.
Takové pochybnosti ale ředitel Šefara nepřipouští: "My držíme slovo a druhý jez pro nás neexistuje." * Pomohly by jiné lodě?
Ekologové vystupují proti jezům od začátku. Nejsou ale proti samotné lodní dopravě, jen je nutné hledat skutečné řešení. "Jezaři se fanaticky brání všem variantám kromě jezu. Bojí se, že by to bylo rychlejší a hlavně levnější. Pak by nešlo nasosat tolik peněz ze státního rozpočtu jako při stavbě," tvrdí ředitel společnosti Přátelé přírody Marian Páleník.
Přátelé přírody navrhují několik možností, které by mohly jez zastoupit. "Zatím se udržuje dvousměrná plavba s šíří cesty 50 m. Kdyby se ale tok upravil na užší šířku, voda by vystoupla. Stejně tak se nepoužívají vhodné lodě. Existují lodě nízkoponorové, jenže ty tu nikdo nekupuje," vysvětluje Páleník. Nízkoponorové lodě ale příznivci jezu označují za nesmysl. "V našich podmínkách nápady s nízkoponorovými loďmi nevycházejí. Aby loď v Labi nenarazila, musela by mít velké rozměry na šířku i délku. Ty ale přesahují dané limity. Zlepšit podmínky nejde jinak než upravením řeky," tvrdí generální ředitel ČSPL Milan Raba.
Tomu zase oponuje člověk z praxe. Bývalý loďmistr Josef Vojtila v nových lodích vidí budoucnost. "Proč nevyužít práci českých lidí? U nás byla spousta loděnic, a navíc nízkoponorové lodě používá mnoho států. Jenže výstavba lodí, které nepotřebují jez, se asi někomu nehodí." * Železnice má volnou kapacitu

Jiným řešením je železnice. Proč stavět jez, když je možné převážet náklad vlakem. Podle náměstka ministra dopravy Vojtěcha Kocourka ale není na železnici místo. "Není pravda, že železnice může nahradit lodní dopravu. Už dnes je doprava po ní na hraně své kapacity," tvrdí.
Tím čelí opačnému názoru většiny odpůrců stavby. Podle nich dráhy po obou stranách řeky náklad rozhodně převezou. Částečně to potvrzuje i Správa železniční dopravní cesty. "Bez problému lze použít pravobřežní trať podél Labe. Ta je využitá jen z 30 %. Levobřežní trať je obsazená mezinárodní i vnitrostátní osobní dopravou. S ní by mohl skokový nárůst nákladních vlaků kolidovat," říká Jiří Šťastný ze SŽDC.
* Co dál?
Zatím je zlověstné ticho před bouří. Čeká se na výsledky biologických průzkumů. "Vliv na některé organismy bude skutečně velký. Ale míru musíme teprve zjistit," informuje Ondřej Slavík z Výzkumného ústavu vodohospodářského.
Zároveň probíhá dokumentace vlivu stavby na životní prostředí, tzv. EIA. Ta se pozdržela, podle ministerstva životního prostředí mimo jiné proto, že část hodnocení ptačích oblastí zpracovatel odmítl dokončit. Neoficiální výklad je, že závěry hodnocení byly záporné, takže se hledá nový zpracovatel.
Zastánci jezu plánují stavbu na konec roku 2007. Ekologové říkají, že pokud proběhnou všechna řízení tak, jak mají, nejdříve se začne v roce 2010.

Foto popis| Jez u prostředního Žlebu u Děčína má podle zastánců zlepšit plavební podmínky na dolním Labi. Podle aktivistů Arniky i Strany zelených by i při výstavbě jednoho jezu v Děčíně mohly být postupně devastovány mimořádné přírodní hodnoty celého dolního Labe.
Foto popis| Jez na Labi. Na výstavbě jednoho jezu na dolním toku Labe u Prostředního Žlebu se dohodlo ministerstvo dopravy s ministerstvem životního prostředí. Druhý měl původně stát u Malého Března.

Foto autor| foto archiv
O autorovi| Stránku připravila Veronika Forková
Region| Severní Čechy
Publikováno| Ústecký deník; Téma; 09
Publikováno| Děčínský deník; Téma; 09
Publikováno| Deník Chomutovska; Téma; 09
Publikováno| Deník Litoměřicka; Téma; 09
Publikováno| Deník Lučan; Téma; 09
Publikováno| Deník Mostecka; Téma; 09
Publikováno| Deník Směr; Téma; 09
Publikováno| Liberecký den; Téma; 09
Publikováno| Deník Pojizeří; Téma; 09
Publikováno| Deník Jablonecka; Téma; 09
Publikováno| Českolipský deník; Téma; 09
ID| 42199d54-73fc-4114-bb76-81ac79553b41

Bydlení pro mladé politikové podpoří
Zlínské noviny 
24.5.2006 | rubrika: Zlínský kraj | strana: 2 | autor: MIROSLAV JURÁŇ

* Navrhují hypotéky, družstva i regulaci

PARLAMENTNÍ VOLBY 2006

Jednou z největších starostí mladých párů je vlastní bydlení. Sehnat byt, kde by si mohly začít budovat vlastní zázemí a založit rodinu, je totiž často nad jejich síly. Zeptali jsme se všech pěti krajských volebních lídrů nejsilnějších politických stran, jakým způsobem se jejich strana bude po volbách snažit tuto situaci zlepšit.

Zlínský kraj * Podpora výstavby družstevních bytů, podpora hypotečních úvěrů a stavebního spoření anebo nová dotace na výstavbu rodinných domků. To jsou jen některá z možných řešení, které navrhují krajští volební lídři pro zlepšení dostupnosti bydlení pro mladé páry.
" Jedním kro kem k nápravě současné situace je podpora nájemního bydlení. Není dobře, když si mladé rodiny koupí byt, a zadluží se tak na dvacet let," uvedl lídr za Občanskou demokratickou stranu Petr Nečas. Ten by byl rád, kdyby to v České republice fungovalo jako v zahraničí. "Tam je běžné, že mladí lidé začínají své soužití v nájmu a vlastní byt si kupují, až se jejich finanční situace zlepší," dodal první místopředseda ODS.
Po dle volebního lídra sociální demokracie Zdeňka Škromacha je potřeba, aby proudilo více peněz do výstavby bytů, které budují města a obce. "Typickým bydlením pro mladé jsou také nájemní byty, takže je nutné udržet prostřednictvím regulace nájem na přiměřené úrovni," myslí si Škromach.
Michaela Šojdrová, která vede do voleb křesťanské demokraty, uvedla, že její strana vidí jako nejdůležitější pro zlepšení stávající situace prosazení nové dotace na výstavbu rodinných domů. "Ta by byla ve výši dvě stě padesát tisíc korun a u domů postavených ze dřeva pak celých tři sta tisíc korun. V této souvislosti se také zasadíme o sníženou sazbu daně z přidané hodnoty na bytovou výstavbu," uvedla Šojdrová.
Krajský lídr za Komunisticku stranu Čech a Moravy Vlastislav Antolák si myslí, že nejdůležitější pro mladé bude výstavba družstevních bytů. "Další přispění k vyřešení této otázky bych pak viděl v podpoře hypoték a půjček na bydlení," dodal Antolák.
Podle Františka Šulgana, který je na prvním místě krajské kandidátky za Stranu zelených, způsobuje největší problémy s bydlením státní deregulace nájemného. "Proto budeme pro postupnou deregulaci, aby se trh s byty konečně uvolnil," uvedl Šulgan.

Region| Střední Morava
Publikováno| Zlínské noviny; Zlínský kraj; 02
Publikováno| Naše Valašsko; Zlínský kraj; 02
Publikováno| Slovácké noviny; Zlínský kraj; 02
ID| 6b485378-ce7b-45a7-adac-5b0365d43631

Klíč| krajské volby; Šojdrová Michaela; KDU