Dálnici lemují nebezpečné reklamy
Mladá fronta DNES 
26.5.2006 | rubrika: Ekonomika | strana: 1 | autor: LUCIE TVARŮŽKOVÁ

Nemůžeme s tím nic dělat, říká ministerstvo dopravy. Stát má z lukrativních billboardů na dálnicích jen 11 milionů ročně

Praha - Je to rarita, kterou ve většině zemí Evropy nenajdeme. A tahle česká specialita navíc představuje hned dvojnásobné nebezpečí: kromě toho, že reklamní billboardy lemující české dálnice odvádějí pozornost řidičů, přináší jejich masivní konstrukce v případě nárazu smrtelné riziko.
O co jde? I když jsou billboardy okolo českých dálnic postaveny legálně, chybí u nich svodidla, jež mají bránit tomu, aby auta v případě nehody končila v ocelovém sevření jejich konstrukcí. Zábrany jsou přitom už od roku 2000 předepsány zákonem. Jen na úseku dálnice D1 mezi Prahou a Brnem napočítala MF DNES nebezpečných poutačů 174. Z řady z nich se nyní na řidiče usmívají optimistické tváře českých politiků včetně ministra dopravy Milana Šimonovského.
"Kdyby svodidla byla u všech billboardů, nemusela by mít řada nehod tak fatální následky," říká Jaroslav Heinrich z brněnského Centra dopravního výzkumu.
Povinnost zabezpečit reklamní cedule proti možnému střetu s vozidly mají podle zákona o pozemních komunikacích jejich provozovatelé, tedy ve většině případů reklamní agentury. Ty kolem nich mají na vlastní náklady vybudovat svodidla nebo betonové zábrany. Jiným řešením je vyměnit železné traverzy, na kterých jsou cedule upevněny, za stojany, které se při nárazu sklopí a auta přes ně bezpečněji přejedou.

Jsme bezmocní

Povolení k postavení poutačů kolem dálnic dává ministerstvo dopravy. To o problému s nebezpečnými billboardy ví, ale nemůže s ním prý nic dělat. Většina reklamních cedulí totiž od ministerstva dostala povolení už v roce 1999. Tedy těsně předtím, než začal platit "bezpečností" paragraf, a povinnost se na ně tedy podle výkladu ministerstva nevztahuje.
Stejně argumentují i zástupci největšího provozovatele reklamních ploch kolem dálnic, News Outdoor Czech Republic, která patří do mediálního království Ruperta Murdocha. "To je nějaký úřednický blábol. Chtějí tím říct, že jenom proto, že nějaké povolení bylo vydáno dřív, se mohou lidi dál zabíjet?" říká prezident českého autoklubu Roman Ječmínek. S výkladem ministerstva se neztotožňuje ani řada oslovených právníků, kteří se dopravní problematikou zabývají.
Ministr Šimonovský včera rozhovor na téma billboardů odmítl s tím, že je "v terénu a nemá podklady k tomu, aby mohl kvalitně odpovědět".

Výhodný byznys? Neřekneme

Odborníci na dopravní bezpečnost proti poutačům kolem silnic bojují už celé roky. "Jejich zákaz je u nás prostě politicky neprůchodný," říká Pavel Fastr, jeden z autorů české dopravní legislativy.
Jeden z hlavních argumentů, proč zákaz poutačů dosud neprošel, je to, že se příjem z pronájmu reklamních ploch soukromým firmám investuje zpátky do vylepšování silnic.
Ale jak vyplývá ze včerejšího sdělení Ředitelství silnic a dálnic, není téměř co investovat. Příjem z pronájmu 520 reklamních ploch na českých dálnicích byl za minulý rok pouhých 11,4 milionu korun. Jen pro srovnání: vybudování kilometru dálnice přijde zhruba na jednu miliardu.
Pokračování na str. B3

Dálnici lemují nebezpečné billboardy
Pokračování ze str. 1
Z údajů poskytnutých Ředitelstvím silnic a dálnic, které reklamní plochy soukromým firmám pronajímá, lze vypočítat, že stát má z jednoho billboardu postaveného v okolí dálnice příjem asi jedenadvacet tisíc korun ročně. Jde však o velmi hrubé odhady.
Většinu reklamních cedulí kolem dálnice spravuje již zmíněná Murdochova firma News Outdoor Czech Republic. K pronájmu na českých dálnicích nabízí zhruba 400 billboardů. Podle obchodního oddělení této firmy u nich stojí pronájem jednoho dálničního billboardu kolem deseti až patnácti tisíc korun měsíčně - tedy asi sto dvacet až sto osmdesát tisíc korun ročně. To je však pouze základní cena bez veškerých případných slev, které mohou být i několik desítek procent.
Z porovnání cen za pronájem s částkami, které dostává ministerstvo, vyplývá, že billboardy v okolí dálnic jsou velmi pravděpodobně výhodný byznys pro úplně někoho jiného, než je státní kasa.

Foto popis| NEJEN ZELENÍ. Na nebezpečných billboardech okolo dálnice D1 běží nyní i kampaň pěti stran: ODS, ČSSD, lidovců, Strany zelených a Nezávislých demokratů Vladimíra Železného.
Foto autor| FOTO: MAFA - JAN ZÁTORSKÝ

Klíč| Šimonovský Milan; KDU

Topolánek chystá smlouvu s voliči
Mladá fronta DNES 
26.5.2006 | rubrika: Události a politika | strana: 2 | autor: JOSEF KOPECKÝ, VÁCLAV DOLEJŠÍ

Paroubek zakončí kampaň koncerty s Elánem a Teamem

Praha - Šéf opoziční ODS Mirek Topolánek hodlá v závěru kampaně uzavřít "smlouvu s voliči". Příští středu - jen dva dny před volbami -chystá veřejné vystoupení, v němž se osobně zaručí za splnění několika konkrétních slibů. Detaily ještě štáb ODS dolaďuje, ale má jít například o garanci, že do roku 2010 sníží nezaměstnanost o polovinu.
Občanští demokraté tím reagují na antikampaň sociální demokracie, která zpochybňuje pravicí plánované reformy.
I proto už v pondělí vystoupí ekonomové spříznění s ODS na obranu jejího ústředního slibu - rovné, patnáctiprocentní daně. Za přítomnosti kandidáta ODS na ministra financí Vlastimila Tlustého představí svůj výpočet a jaké dopady na státní rozpočet by mohly mít změny daní a sociálních dávek.
"Nic nelakujeme narůžovo, jde o hodně konzervativní odhad," říká jeden z autorů výpočtu, ekonom Pavel Kohout. Výsledek, samozřejmě příznivý pro Topolánkovu stranu, prozradí až v pondělí. Aby i ti, kteří nerozumějí složitým ekonomickým číslům, pochopili, kam chce ODS zemi vést, představí na této akci Švýcarsko jako vzor pro zdravotnictví a nízkou nezaměstnanost.

Televizní duel: sedět, či stát?

Oba hlavní soupeře, Topolánka a premiéra Paroubka, ještě čekají tři televizní duely. V obou štábech řeší detaily: například ODS chce, aby soupeři ve středeční debatě na Primě stáli u pultíku, nikoliv seděli za stolem jako doposud. Počítají s tím, že vysoký Topolánek bude proti mohutnějšímu Paroubkovi vypadat před diváky lépe.
"Dramaturgii ještě řešíme a zatím jsme nerozhodli, jestli budou stát, anebo sedět," říká k tomu mluvčí Primy Jana Malíková.
Sociální demokraté se v závěru kampaně zaměří hlavně na rodiny s dětmi. "Finále budou tvořit Dny pro rodinu. Děti dostanou suvenýry a rodičům přitom budeme vysvětlovat, proč mají jít volit právě nás," řekl volební manažer Jaroslav Tvrdík.
ČSSD vydá speciální volební noviny. "Premiér Paroubek v nich osloví všechny občany s výzvou, aby hlavně přišli volit," uvedl Tvrdík.
Na některých mítincích na Moravě (v Brně, Olomouci či Zlíně) se má objevit i bývalý německý kancléř Gerhard Schröder. Ten už nedávno Paroubka podpořil na Řípu.
Den před volbami vsadí ČSSD na Koncert pro všechny lidi, který bude v Praze a Ostravě. Zatímco v Praze Paroubkovi zazpívá skupina Elán či Šárka Vaňková a Tomáš Savka ze soutěže Česko hledá SuperStar, v Ostravě vystoupí Pavol Habera a slovenská skupina Team.
Zaměření billboardů už sociální demokraté podle Tvrdíka měnit nebudou. Na těch pozitivně laděných jsou tváře strany s heslem "Budu pracovat pro vás", na negativních v modročerné barvě (v narážce na ODS a KDU-ČSL) varují socialisté před odbouráváním sociálního státu, před školným či přímými platbami u lékaře.
Zelení sázejí v závěru kampaně - stejně jako sociální demokraté -na výzvu, aby lidé přišli volit. "Budeme zdůrazňovat, že jsme zelený lék na rudé. Čím více budou mít zelení, tím je menší pravděpodobnost vlády ČSSD podporované komunisty," říká šéf strany Martin Bursík.
Křesťanští demokraté chtějí podle předsedy strany Miroslava Kalouska v posledním týdnu aktivizovat svých více než 42 tisíc členů, aby oni i jejich rodinní příslušníci přišli volit. Pro lidovce bude disciplína voličů klíčová, protože jejich preference letos podle průzkumů veřejného mínění létají nahoru dolů.
Už dnes se přední lidovci objeví v Českých Budějovicích na benefičním Koncertu pro rozumné lidi, nad nímž má šéf KDU-ČSL záštitu. Hlavním tahákem má být slovenská skupina No Name. A kampaň vyvrcholí v poslední květnový den jízdou vlaku Klidná síla z Prahy do Brna.

"Spím tak čtyři pět hodin"

Politici, kteří do voleb vedou své strany, přiznávají, že toho nyní v kampani příliš mnoho nenaspí. "Tak čtyři pět hodin denně. Ale dá se to vydržet," říká Paroubek. Kávou ani jinak se prý "dopovat" nemusí a tvrdí, že na pravidelné jídlo si čas najde. "Čas odpočinout si přijde po volbách," říká Paroubek.
Bursík za poslední dva měsíce najel dvanáct tisíc kilometrů a zhubl šest kilo. Šéf ODS Topolánek se v závěru kampaně nachladil. "Stravování teď má hodně nepravidelné, nejčastěji je to pár chlebíčků na nějaké akci a zase jedeme dál," říká jeho asistent Radim Ochvat.
Šéf KDU-ČSL Miroslav Kalousek, který před časem přestal kouřit, si v kampani občas udělá radost zapálením doutníku.

***

* Týden do voleb

Co politici chystají

ODS: Mirek Topolánek uzavře smlouvu s voliči, kde se zaručí za splnění konkrétních slibů.
ČSSD: Premiér Paroubek v dopise voliče vyzve, ať určitě přijdou volit.
KDU-ČSL: Sází na kontaktní volební kampaň, kterou završí jízdou vlaku do Brna.
Strana zelených: Varování před hrozící vládou ČSSD podporovanou KSČM.

Jeho Veličenstvo nerozhodnutý volič
Mladá fronta DNES 
26.5.2006 | rubrika: Události a politika | strana: 2 | autor: OLGA MÁLKOVÁ

Volby rozhodne 1,5 milionu nerozhodnutých a přelétavých voličů. Právě o ně teď strany bojují

Praha - Jeden a půl milionu. Zhruba o tolik hlasů svedou politici v posledním týdnu před volbami ten nejurputnější boj. Jsou to buď hlasy lidí, kteří sice chtějí k volbám jít, ale ještě nemají jasno v tom, koho volit, nebo těch, jejichž sympatie ke stranám jsou vlažné a snadno mění názor.
Pětadvacetiletá Dominika Voříšková je typický nerozhodnutý volič. "Nechodila jsem k volbám vždycky, ale letos rozhodně půjdu. Kdybych totiž nevolila, měla bych pocit, že dávám svůj hlas komunistům," vypráví bankovní úřednice z Prahy. Nečte volební programy a televizní debaty sleduje jen proto, aby se utvrdila ve svém názoru na věc. Jistá je si jen jedním - bude volit pravicovou stranu.
"Typickému nerozhodnutému voliči je mezi 18 a 29 lety, žije ve městě a má nižší vzdělání. Příliš se o politiku nezajímá a rozhoduje se podle momentálních dojmů. A ty jsou vrtkavé," uvádí analytik společnosti Factum Invenio Jan Herzmann.
Podle čeho se "vrtkavý" volič vlastně rozhoduje? Týden před volbami jdou podle odborníků programy a sliby politiků stranou. U nerozhodnutých vyhrává ten, kdo dokáže voliče zaujmout a strhnout. "V této fázi kampaně záleží na emocích. Obrovskou roli hraje, jak vystupují hlavní straničtí lídři, nakolik jsou agresivní, jaký používají slovník i jak vypadají jejich billboardy," vyjmenovává Herzmann.
Proto se na lidi v ulicích z plakátů usmívá premiér Jiří Paroubek bez kravaty a se sakem přehozeným přes rameno. Jeho volební štáb dobře ví, že se tak typickému voliči ČSSD přiblíží daleko více než jako vážně vyhlížející byrokrat.

Rozhoduje i voličská účast

Jenže emoce nejsou všechno. Hodně také záleží na tom, kolik nerozhodnutých voličů se nakonec k urnám skutečně vypraví. Pokud lidé cítí, že jejich hlas nakonec nic nezmění, raději zůstanou doma. "ODS a ČSSD vytvořily dojem, že velká koalice zkrátka není možná. Lidé si tak vybírají mezi dvěma naprosto rozdílnými cestami, což by je mohlo vyprovokovat k tomu, aby k volbám šli," domnívá se Herzmann.
Vysoká volební účast by přitom pomohla hlavně Straně zelených a sociálním demokratům, kteří nemají tolik skalních voličů jako komunisté či lidovci.
Počet lidí, kteří k urnám nakonec přijdou, přitom s každými volbami klesá. Zatímco v roce 1998 volilo 74 procent lidí, o čtyři roky později jich bylo už jen 58 procent. Letos přitom odborníci odhadují, že volit přijde 54 procent oprávněných voličů. A mění se i jejich povaha. Přibývá lidí, kteří dokážou na poslední chvíli dramaticky změnit názor na to, koho budou volit. Právě o ně se teď hraje.

* Nerozhodnutí voliči komu dávají přednost

ČSSD               13,6 %
ODS                13,0 %
Strana zelených    12,4 %
KSČM                8,6 %
KDU-ČSL             2,7 %
Jiné strany a neví 49,7 %

Stínový ministr by odpad nepálil
Mladá fronta DNES 
26.5.2006 | rubrika: Kraj Hradecký | strana: 2 | autor: (ČTK)

Opatovice nad Labem - Senátor za ODS a její stínový ministr životního prostředí Bedřich Moldan není nakloněn kontroverznímu plánu vybudovat v Opatovicích nad Labem velkou spalovnu komunálního odpadu. Řekl to tento týden v Pardubicích na diskusním fóru občanských demokratů k aktuálním ekologickým problémům Pardubického kraje.
"Nové spalovny bych příliš nepodporoval. Tři velká zařízení, která jsou nyní v Česku v provozu, mají potíže s dostatečným přísunem odpadu," řekl Moldan.
Důraz by spíše kladl na nejrůznější způsoby recyklace, neodsuzuje ani skládkování. "Skládky nejsou tak hrozná věc, za jakou se považují, i když časem budou muset podle nařízení Evropské unie skončit," uvedl Moldan.

Ani v Pardubickém kraji spalovna velkou podporu nemá

Výstavbu spalovny v Opatovicích prosazuje Pardubický kraj, který se zatím marně snaží pro svůj záměr získat města a obce regionu. Zařízení by mělo spalovat 96 tisíc tun odpadu ročně, po kterém zbude více než 30 tisíc tun popílku a škváry.
Lídr kandidátky občanských demokratů v Pardubickém kraji Ladislav Libý zatím jasný názor na výstavbu spalovny nemá. Čeká na stanoviska odborníků, kteří mají posoudit dopady stavby na životní prostředí i ekonomiku projektu.
"Bude záležet také na tom, zda spalovna získá podporu samospráv i lidí, kteří tam žijí. Do té doby se nemohu vyjádřit, zda výstavbu podpořím, či ne," řekl Libý.
Shoda, kterou požaduje, však zřejmě hned tak nenastane. Petici proti spalovně podepsalo v posledních dvou letech již několik tisíc lidí, nejvíce se bouří obyvatelé nejbližších obcí Opatovic a Čeperky, ale i ekologické organizace a Strana zelených. Spalovnu odmítá rovněž Hradec Králové a solidárně s ním i Královéhradecký kraj.

Regionální mutace| Mladá fronta DNES - východní Čechy (hradec králové)

Strana zelených chce, aby v Česku medvědů přibylo
Lidové noviny 
26.5.2006 | rubrika: Téma | strana: 3 | autor: tod

PRAHA Ačkoli medvěd, který se zatoulal do Bavorska, způsobil řadu škod místním zemědělcům, česká Strana zelených chce, aby v Česku medvědů přibylo. Návrat velkých šelem má spolu se zvýšením počtu rysů a vlků v lesích dokonce ve volebním programu.
Sekce ochrany zvířat Strany zelených má pro své snažení vážné důvody: posledního medvěda v Čechách totiž podle zoologa Ludvíka Kunce ulovili na Šumavě v roce 1858. Poslední úlovek medvěda na Moravě se datuje k roku 1887.
Ačkoli medvědi dlouhá staletí patřili k tradičním obyvatelům oblasti současné České republiky, o jejich likvidaci se snažili především chovatelé dobytka. Medvědí maso přitahovalo také gurmány kvůli své výborné chuti. K vyhlazení posledních českých medvědů přispěl také císař Josef II. svým řádem o hubení velkých šelem.
I přesto, že medvědi v Čechách byli již dávno vyhubeni, čas od času lze na hnědou šelmu v českých lesích narazit. "V Moravskoslezských Beskydech se nyní vyskytuje kolem 4 - 5 mladých medvědů," tvrdil v roce 2002 v článku pro magazín Koktejl Ludvík Kunc. Medvědi přicházejí hlavně ze Slovenska, kde nemají dostatek teritorií. Mladí samci si tak přicházejí hledat svůj lovecký revír na Moravu.
V beskydských lesích nacházejí podle odborníků slovenští medvědi ideální zimoviště. České hory totiž poskytují medvědům přístřeší v hustých lesích a také množství potravy. Tu jim zajišťují zejména stáda ovcí, které k nelibosti místních zemědělců medvědi často loví. Ačkoli se místní obyvatelé o svá stáda bojí, proti medvědovi zasáhnout nemohou. Patří na seznam kriticky ohrožených druhů. Podle zákona však mohou za zabité ovce žádat náhradu od státu.

Nejde o pacienta, ale o peníze
Lidové noviny 
26.5.2006 | rubrika: Volební debata | strana: 6 | autor: PETR KUČERA

Zdravotnictví - Politici se neshodli, jak by mělo zdravotnictví po volbách fungovat

KOMU DÁT HLAS seriál veřejných debat se špičkami české politiky

Citlivým tématem zdravotnictví se zabývala poslední ze série veřejných předvolebních debat společnosti Agora CE a LN.

PRAHA Jakým směrem se příští čtyři roky bude ubírat české zdravotnictví? To bude velmi záležet na tom, která strana se po volbách chopí moci.
Předvolební debata na toto téma v pražském Divadle Archa jasně ukázala, jak zásadní jsou rozpory v pohledech na problematiku obou největších volebních soupeřů, ODS a ČSSD, ale i jejich potenciálních koaličních partnerů KDU-ČSL a Strany zelených. Konsensus nad nutnými změnami systému je zjevně v nedohlednu.
Většina z dvouhodinového večera se odvíjela v režii dvou hlavních "mohykánů" - stínového ministra zdravotnictví za ODS Tomáše Julínka a faktického ministra Davida Ratha. Oba vehementně přesvědčovali slušně zaplněné hlediště o tom, že právě ta jejich vize je ta pravá.
V jednu chvíli se dokonce debata rozbouřila natolik, že se situace začala moderátorům večera Barboře Kroužkové a Martinu Veselovskému lehce vymykat z rukou. Julínek s Rathem se překřikovali a nebyli k zastavení.
Ministr byl nucen se po většinu času bránit i nepříjemným otázkám a nevlídným reakcím z publika. Před svými oponenty i velkou částí diváků musel hájit svůj koncept neziskových veřejných nemocnic, současný systém financování zdravotní péče a politiku ČSSD nezvyšovat finanční spoluúčast pacienta. "České zdravotnictví přes všechny své chyby, problémy a nedostatky je jedno z nejefektivnějších na světě. Neznám, a to jsem projel prakticky celý západní svět, žádný systém, který by fungoval bezproblémově," prohlásil například Rath.

Na co máme nárok?

Julínek se zase snažil přesvědčit publikum o prospěšnosti jím připravených změn, které mají během několika let radikálně změnit nynější systém zdravotního pojištění. "Nemáme přesně definovaný nárok z ústavy. Není kodifikován zákonem. Když přicházíme do zdravotnického zařízení, trpíme nejistotou, protože nevíme, na co máme nárok. Proto často uplácíme," tvrdil třeba.
Lidovecký zdravotnický expert, poslanec Josef Janeček, se ke slovu dostal méně často, o to více si ale svými slovy získal přízeň publika. Zkritizoval například Rathovu podobu zákona o neziskových zařízeních s tím, že v ní nejde o pacienta. Nesouhlasně však vrtěl hlavou třeba i ve chvíli, kdy Julínek vysvětloval svou představu o roli pacienta při výběru péče.
"Cílem nemá být uspokojování ekonomických zájmů jednotlivých skupin, které se rvou o to, aby urvaly co největší kus z oněch 200 miliard (zdravotního pojištění), ale zlepšování zdravotního stavu obyvatelstva," řekl Janeček. "Celá ta diskuse nikdy nebyla o pacientovi, byla o kontrole těch 200 miliard," dodal a sklidil potlesk.
Jediná žena na pódiu, kandidátka Strany zelených Džamila Stehlíková, se v debatě tří ostřílených politických matadorů ztrácela. Prostoru dostala minimálně a sama se o něj ani nijak zvlášť nehlásila. Povětšinou se spokojila s tím, že si cosi zapisovala do bločku.
Z jejích nečetných a lehce nekonkrétních vyjádření by se ale dalo soudit, že koncepčně mají zelení daleko blíže k ODS než k ČSSD. "Pacientovi je jedno, jakou právní formu má zdravotnické zařízení. Záleží mu na dostupnosti péče, kvalitě a efektivitě. Z tohoto hlediska má být pacient v centru systému," podpořila nepřímo Julínka.

Foto popis| Experti na zdravotnictví. Džamila Stehlíková za Stranu zelených, občanský demokrat Tomáš Julínek, lidovec Josef Janeček a současný ministr David Rath (ČSSD) hovořili v předvolební debatě Agory CE a Lidových novin o svých receptech na reformu zdravotnictví.
Foto autor| Foto LN - Viktor Chlad

Z VOLEBNÍCH PROGRAMŮ
Lidové noviny 
26.5.2006 | rubrika: Volební debata | strana: 6

Jaký recept zdravotní reformy strany nabízejí

ODS chce v první fázi zamezit zbytečnému nadužívání péče formou regulačních poplatků a poté postupně přejít na systém individuálních účtů pacientů. Nabídne možnost dobrovolného připojištění. Slibuje např. posílení pozice pacienta a jeho informovanost, bonusy na zdravotním pojištění za odpovědnou péči o zdraví a zastropování ročních výdajů pacienta. Přímou finanční spoluúčast na léčbě zavádět nehodlá.
ČSSD chce pokračovat v současném trendu solidárního pojištění, slibuje ale i zavést možnost dobrovolného komerčního připojištění na nadstandardní služby. Zavedení poplatků v ordinacích neplánuje. Slibuje zachování nároku na bezplatnou péči, navýšení příspěvku státu na zdravotnictví na úroveň EU. Chce se více zaměřit na kontrolu kvality poskytované péče a ekonomického fungování zdravotních pojišťoven.
Lidovci chtějí zachovat právo na bezplatnou základní péči, ale zároveň ji chtějí přesně vymezit. Zbytek bude možné si připlatit formou nadstandardní péče a komerčního připojištění. Připouští možnost zavedení regulačních poplatků u lékaře a za pobyt v nemocnicích. Slibuje zvýšení kvality péče a její kontrolu formou akreditací zdravotnických zařízení a zpřístupnění potřebných informací občanovi. Odvody na zdravotní pojištění by se neměly zvyšovat.
Strana zelených má v programu garanci zachování dostupné a kvalitní péče na principu solidarity. Chce zavést regulační poplatky za recept a příspěvek na pobyt v nemocnici. Slibuje zrovnoprávnění postavení VZP a ostatních zdravotních pojišťoven, zvýšení vlivu lékařů a informovanosti pacientů. Rozsah bezplatné péče má stanovit zákon.

Budeme u lékaře platit víc? Tři ze čtyř aktérů byli pro
Lidové noviny 
26.5.2006 | rubrika: Volební debata | strana: 6 | autor: trk

PRAHA Co české pacienty zajímá asi nejvíce? Zda budou muset po volbách sáhnout při návštěvách ordinací hlouběji do peněženek.
Zdravotničtí experti ODS, KDU/ČSL a Strany zelených se shodli, že nějaké minimálně regulační poplatky bude nutné zavést, ale brát přitom ohledy na sociálně slabé skupiny. Podle ČSSD by zatím bylo zvyšování spoluúčasti pacientů sociálně neúnosné.
Strana zelených má podle Džamily Stehlíkové v plánu zavést třiceti až padesátikorunové poplatky za recepty. Měsíční či roční výše výdajů pro každého pacienta by ale byla omezena na nějakou únosnou částku. Sociálně slabí spoluobčané by prý na úhradu poplatků měli dostat peníze od státu. Platit by se měly i "hotelové služby" v nemocnicích - pobyt a strava.
Podobnou cestou chce jít v první fázi své reformy i ODS. Tomáš Julínek hovořil o poplatcích za recept (20 korun), návštěvu u lékaře a pobyt v nemocnici (50 korun). Mají být ročně zastropované a cílem je snížit nadužívání péče. Poté chce ODS nabídnout lidem systém tzv. individuálních účtů.
S takovým řešením příliš nesouhlasí lidovci. Podle Josefa Janečka bude nejprve nutné jasně stanovit, co vlastně bezplatná péče obnáší. Na zbytek by si pak pacienti mohli připlatit. "Chceme, aby se doplácelo, například za pobyt v nemocnici, ale aby ty doplatky byly sociálnější než dnes," přidal se k ostatním.
Jediným, kdo trvá na zachování nynější míry plateb u lékaře, je David Rath. Podle jeho názoru zavedení regulačních poplatků nemá smysl, protože až 80 procent konzumentů zdravotní péče se rekrutuje právě ze sociálně nejslabších skupin, které by ve finále byly od poplatků osvobozeny. Navrhl, aby se v první fázi odborníci shodli na tom, co je možné ze současného systému bezplatné péče vyjmout. "Nejdříve zhruba za rok a půl, dva roky by šlo spustit systém dobrovolného komerčního připojištění," usoudil Rath.

***

Komu dát hlas?

Seriál veřejných volebních debat se špičkami české politiky připravily Lidové noviny ve spolupráci se sdružením Agora CE

Více o debatách a podrobné informace o volbách na www.komudathlas.cz

Foto popis|

Paroubek pomohl ČSSD v médiích
Lidové noviny 
26.5.2006 | rubrika: Byznys/média | strana: 14 | autor: ONDŘEJ AUST

Topolánkem vedená ODS nedovedla těžit z kontroverzních kauz sociálních demokratů

PRAHA Po svém nástupu do čela vlády pomohl Jiří Paroubek vylepšit obraz ČSSD v médiích, ODS vedená Mirkem Topolánkem naopak nedokázala s novináři komunikovat dostatečně efektivně. Šance na vítězství v nadcházejících parlamentních volbách mají proto obě strany téměř srovnatelné.
Takový je jeden z hlavních závěrů průzkumu společnosti Media Tenor, který podrobně analyzoval na sto sedmdesát tisíc příspěvků o politice, které od ledna 2005 do poloviny letošního května přinesly celostátní deníky, hlavní zpravodajské relace celoplošných televizí a večerní Ozvěny dne Českého rozhlasu. To, jak se o politicích píše a mluví, přitom značně ovlivňuje jejich vnímání v očích veřejnosti, připomíná studie.
"Letošní volby média interpretují jako vyhrocený střet dvou základních táborů - pravicové a levicové ideologie, reprezentované právě ODS a ČSSD. A ostatní politická uskupení jsou představována jen jako spojenci jedné či druhé strany tohoto výrazně polarizovaného střetu," řekl LN jeden z autorů analýzy Marek Síbrt.
Podle druhého autora Čestmíra Kaluse ODS neuměla ve svůj prospěch adekvátně a dlouhodobě využít kontroverzní kauzy, které sociální demokraty v průběhu celého loňského roku provázely - pád Stanislava Grosse, policejní zásah na CzechTeku, privatizaci Unipetrolu, machinace v Pozemkovém fondu či krizi ve zdravotnictví. "Ne že by média tyto kontroverzní události nereflektovala výrazně negativně. ODS však nedokázala sama sebe představit jako pozitivní alternativu," doplnil Kalus.
S blížícími se volbami se navíc ODS jeví jako čím dál méně čitelná alternativa. Tisk, rozhlas i televize totiž od letošního března celkově přestávají informovat o programech a věcných návrzích kandidujících politiků, a naopak upřednostňují zprávy o průběhu a podobě kampaní, výsledky předvolebních průzkumů či spekulace o povolební situaci. "Otázka je, zda je pro voliče důležitější vědět, že někdo použije v kampani oranžový autobus, nebo to, co se po volbách doopravdy stane," říká Síbrt. Novináři navíc dle jeho slov ne vždy správně interpretovali výzkumy veřejného mínění -někdy nerozlišili stranické preference od volební prognózy, čímž nevzali v potaz důležitou část nerozhodnutých a tím věc zkreslili.
Podobně jako na politické scéně posledních měsíců, lze podle Media Tenoru vysledovat polarizaci i mezi celostátními deníky. Mladá fronta DNES, Lidové noviny a Hospodářské noviny prokázaly středopravou orientaci, Právo se jevilo jako výrazně levicové: občanské demokraty prezentovalo stejně negativně, jako MF DNES a LN sociální demokracii a komunistickou stranu. "Překvapilo mě, že na rozdíl od Mladé fronty jsou Lidovky, byť středopravé, kritické i k prezidentu Klausovi. Za zmínku stojí i to, že kritika ODS je v Právu dvakrát větší, než vůči lidovcům i Unii svobody," uvedl Marek Síbrt. "Politika je tak kontroverzní oblast, že obecně v informování o ní bude negativita převažovat vždy," podotkl.
Výjimkou je podle něj obraz Strany zelených, kterou média prezentovala zhruba srovnatelným množstvím jak negativních, tak pozitivních příspěvků: "Tak vyrovnaný mediální obraz se objevuje zřídka, zpravidla jen u začínajících politických uskupení." Většina pozitivních zpráv souvisela s volebními preferencemi zelených. Na bližší představení jejich programu média de facto rezignovala. Výrazně negativně ukazovala zelené Nova, podle Media Tenoru především proto, že jako první upozornila na problém s domem předsedy strany Martina Bursíka.
Hospodářské noviny, ale zejména rozhlasové Ozvěny dne a televizní zprávy vynikly důrazem na věcnost, nikoli vnitrostranická témata. "To je hlavně formátem média," přiblížil analytik Síbrt. "Elektronická média nemají tolik prostoru na komentář, informují maximálně věcně, tím více, čím jsou jejich pořady kratší." Rozhodující vliv bude mít dle analytiků to, jak média nejpravděpodobnější vítěze - ČSSD a ODS - ukáží těsně před volbami, v době okamžitých nálad a emocí.

***

Letošní volby líčí média jako vyhrocený střet dvou táborů -pravice a levice, ODS a ČSSD

Vývoj mediálního obrazu a preferencí ČSSD a ODS

1) leden 2005 - MF DNES se začíná věnovat kauze bytu Stanislava Grosse
2) 25. 4. 2005 - Jiří Paroubek předsedou české vlády
3) 30. 7. 2005 - policejní zásah na technopar t y Czechtek 2 005
4) 18. 8. 2005 - Vítězslav Jandák jmenován ministrem kultury
5) 4. 11. 2005 - David Rath jmenován ministrem zdravotnictví

Graf

O kolik byl obraz ČSSD lepší než obraz ODS
O kolik byl obraz ODS lepší než obraz ČSSD

zdroj: Media Tenor /JL

Klíč| Volební preference; KDU

Návrh obvinit dalšího policistu
Právo 
26.5.2006 | rubrika: Zpravodajství | strana: 7 | autor: (apb, ČTK)

PRAHA - Vyšetřování prvomájového zákroku policistů proti skupině okolo šéfky vládní sekce pro lidská práva a kandidátky Strany zelených Kateřiny Jacques vedlo Inspekci ministra vnitra k dalšímu návrhu na obvinění.
"Poslali jsme ve čtvrtek vyšetřujícímu žalobci další návrh na obvinění policisty, který zakročoval proti fotografovi Michalu Vlkovi z Britských listů. Navrhujeme obvinění ze zneužívání pravomoci veřejného činitele a z omezování osobní svobody," řekl ve čtvrtek Právu šéf inspekce Miroslav Borník.
Naopak trestní stíhání Tomáše Slunéčka, který bránil Kateřinu Jacques před policistou Tomášem Čermákem, zrušilo státní zastupitelství. Sdělila to včera Slunéčkova advokátka Tereza Dudová.

Šulgan vidí politiku v dalších souvislostech
Právo 
26.5.2006 | rubrika: Zlínský kraj | strana: 10 | autor: (jr)

ZLÍN - Život nejsou jen "zelená" témata, musí se vidět i v dalších souvislostech, prolínat se musí ekologie, ekonomika i sociální oblast - tak to na tiskové konferenci Strany zelených ve Zlíně ve čtvrtek prohlásil lídr kandidátky zelených Zlínského kraje do parlamentních voleb František Šulgan.
Za zelené kandiduje jako nezávislý, za sdružení Zdravý Rožnov působí v komunální politice a je místostarostou Rožnova pod Radhoštěm. "Máme mezi sebou mladé lidi i ženy, kteří dokážou harcovníky v parlamentu probudit," řekl Šulgan.
V parlamentu by se chtěl podílet na tvorbě zákonů, které by při respektování úcty k životnímu prostředí umožnily rozvoj cestovního ruchu ve Zlínském kraji, který by mohl být zdrojem nových pracovních míst.

Regionální mutace| Právo - Zlínský kraj

František Janouch proti zeleným
Právo 
26.5.2006 | rubrika: Publicistika | strana: 11 | autor: Petr Uhl

V listopadu 1978 vydala Charta 77 dokument o bezpečnosti jaderných elektráren.
František Janouch se nás tehdy snažil ze švédského exilu přesvědčit, že energie z jádra je perspektivní a také bezpečná. Dokument přitom popisoval havárie elektrárny v Jaslovských Bohunicích a analyzoval bezpečnostní rizika provozu a další výstavby. Z textu nebylo jasné, zda autoři - jaderní odborníci nesouhlasící s utajováním všech nehod a rizik - jsou stoupenci či odpůrci jaderné energetiky.
Charta 77 připomněla zásadu, vyslovenou již v roce 1972 OSN, že člověk má základní právo na svobodu, rovnost a přijatelné životní podmínky, které umožňují důstojný a zdravý život a přitom má vážnou odpovědnost, spočívající v ochraně a zlepšování životního prostředí pro současné a budoucí generace. František Janouch nenašel v Chartě 77 sympatie pro svou podporu rozvoje jaderné energetiky.
Spory utichly - Charta 77 potřebovala Františka Janoucha, aby pro ni sbíral peníze na provoz i na sociální podpory rodin perzekvovaných, Janouch potřeboval Chartu, protože ho jako jejího zástupce přijímala třeba nizozemská královna a měl za své úsilí - mimochodem úspěšné a Chartě prospěšné - veřejné uznání.
Dnes vytýká profesor Janouch Straně zelených, že zamlčuje cenu elektřiny z obnovitelných zdrojů (Právo 24. 5.), označuje energetickou část jejich programu za scestnou (Právo 19. 5.), a vyzývá voliče, aby zelené nevolili. Stalo by se naším společným problémem, kdybychom pustili do parlamentu Danu Kuchtovou, píše. V parlamentu, jak ukazují voličské preference, Dana Kuchtová naštěstí asi bude. A bude tam i proto, že Strana zelených poněkud změnila svůj postoj k jaderné energetice, a tuto změnu vysvětluje veřejnosti právě Dana Kuchtová.
V politickém programu ze září 2003 stálo: Strana zelených vstoupí pouze do takové vlády, která se zaváže k tomu, že bude pracovat pro vystoupení ČR z jaderné energetiky. (...) Budeme proto prosazovat, aby ČR urychleně ukončila těžbu uranu, zastavila jadernou elektrárnu Temelín a do roku 2020, kdy končí projektovaná životnost JE Dukovany, vystoupila z jaderné energetiky.
V dnešním volebním programu čteme: Zelení odmítají snahy o pokračování v programu další výstavby jaderných elektráren na území ČR, (...) a budou nadále sledovat jako střednědobý cíl vystoupení ČR z jaderného programu.
Vstupoval jsem v roce 2002 do Strany zelených jako umírněný odpůrce jaderné energetiky, kterou i já - i dnes! - považuju v perspektivě nových technologií uvolňování energie i zpracovávání odpadu za perspektivní. Vždy mě ale vadilo to utajování a mlžení - okolo nehod, rizik a závad. To bohužel platí i o dnešním Temelíně a dnešních státních úřadech a orgánech.
Evropa je asi na rozcestí, ve Finsku, jako v jediné zemi EU, se staví další jaderná elektrárna. Evropané jsou více než občané ČR k jádru zdrženliví, evropští zelení dvojnásobně. Zelení v ČR ale neodmítají odbornou a veřejnou diskusi, sami se zbavili radikalismu. Problém se neodstraní výzvami, aby Češi nevolili Danu Kuchtovou, naopak, jejím zvolením bude diskuse o jaderné energetice obohacena.

Foto popis|

O autorovi| Petr Uhl (Autor je kandidát SZ v Praze)

Nechceme, aby se z Opatovic stala spalovna pro část Evropy
Právo 
26.5.2006 | rubrika: Východní Čechy - Královéhradecký kraj, Pardubický kraj | strana: 12 | autor: Jiří Bednář

LÍDR ZELENÝCH V KRÁLOVÉHRADECKÉM KRAJI STANISLAV PENC ŘEKL:

* Které priority byste v případě zvolení do parlamentu jako poslanec prosazoval pro rozvoj Královéhradeckého kraje?

Základem je navrácení důvěry občanů v demokratický systém a smysluplnost práce politiků a státních zaměstnanců. Důležitá věc k dosažení tohoto je zaměstnanecký audit pro státní správu a jasná a srozumitelná práce poslanců. V kraji je zapotřebí obnova a bezpečnostní úpravy dopravní infrastruktury. Podpora tvorby krajiny, obnova rybníků a nádrží, turistické stezky a zázemí. Tyto investice se kraji vrátí formou přínosu z turistického ruchu a ozdravných pobytů.

* Spor o průmyslovou zónu v Opatovicích n. L. se dotýká i obyvatel hradeckého kraje. Jaký máte názor na nové investice, které mají v zóně vzniknout?

Je logické, že města musí myslet na zpracování odpadu, ale podpora spalovny přes odpor místních obyvatel i většiny politické reprezentace obou krajů je cesta nesprávným směrem. Nechceme, aby se z Opatovic stala spalovna pro část Evropy, a budeme podporovat účinnější třídění odpadu a jeho další využití.

* Zelení upřednostňují rychlostní silnice před dálnicemi. Souhlasíte přesto s požadavkem, aby plnohodnotná dálnice vedla od Jaroměře až k polským hranicím?

Drahé plány dálnic, kde dostavba je plánována v horizontu desítek let, je cesta špatným směrem. Ekologická daňová reforma, která může přinést zásadní omezení přepravy zboží po silnicích, modernizace a tvorba obchvatů lidských sídel pro nás budou vždycky prioritou.

* Vidíte ve svém kraji nějaký zásadní problém, o jehož vyřešení se hodláte během volebního období zasadit?

Náš kraj je z nejkrásnějších míst naší republiky i Evropy. Skoro 90 procent plochy tvoří lesy a zemědělská půda. Problém vidím v nedostatečné snaze o záchranu tohoto území pro další generace.

Foto popis|

Regionální mutace| Právo - Východní Čechy

Komunisté vyrazili za voliči trolejbusem
Právo 
26.5.2006 | rubrika: Jižní Čechy | strana: 12 | autor: Vladimír Vácha

V Budějovicích rozdávali letáky a pozvali si k tomu na pomoc i jihočeskou dechovku

V trolejbusu, který se vyráběl v roce 1980 v Ostrově nad Ohří a českobudějovický dopravní podnik města jej využívá k propagačním jízdám, vyrazili ve čtvrtek v krajském městě za voliči kandidáti KSČM.
Na zastávkách u obchodního centra IGY, Baumaxu, OBI v sídlišti Šumava a poté v centru města Na Sadech oslovovali lídr kandidátky Vojtěch Filip, dvojka Petr Braný, Hana Rodinová reprezentující Strakonicko a Hana Nohavová z Třeboně obyvatele jihočeské metropole s komunistickým volebním programem. V centru města se k nim přidali další a ještě jim k tomu pomáhala jihočeská dechovka.
"O to vůbec nestojím, těch papírů už jsme dostali domů do schránky dost. Navíc komunisty bych nikdy nevolil," bránil se letáčku s programem asi pětadvacetiletý mladík. "Jen mi to dejte, neříkám, že vás budu volit, ale přečíst si to můžu, abych ty sliby mohla porovnat," konstatovala naopak přibližně stejně stará dívka a vzala si letáček podávaný současným poslancem Petrem Braným.

Lidé jsou prý vstřícnější

"Proti minulé kampani před čtyřmi lety je k nám většina lidí vstřícnější, berou si propagační materiály a jsou ochotni i o problémech diskutovat. Na druhou stranu roste ostřejší až agresivnější chování některých lidí, kteří striktně naše materiály odmítají. Je to polarizací politické scény a rostoucí netolerancí k názoru druhých, kterou vnesli do volební kampaně někteří politici a vyvrcholením byla Mackova facka," konstatoval Braný. Připomněl ale, že většina lidí je k debatě otevřena. To ostatně potvrdila zastávka volebního trolejbusu Na Sadech. "Hodně lidí zajímá náš alternativní program a vnímají heslo S lidmi pro lidi pozitivně a nechají si věci vysvětlit, slyší na argumenty," pochvaloval si jihočeský lídr Vojtěch Filip. Před novináři na zastávce u PVT, odkud trolejbus vyjížděl, neopomněl vytáhnout dvě kolečka, jedno modré ODS a druhé do zelena, které prý používají britští cukráři při míchání potravinářských barev na své výrobky.
"Když jsem si je prohlédl, zjistil jsem, že jediné, co není možné, je smísení modrých, černých a zelených barev. Z nich žádná nová nevznikne a tak je tomu i při vytváření politických koalic. Některé nelze ani přes usilovnou snahu dát dohromady, a když, tak nic pozitivního nepřinesou," konstatoval Filip a evidentně narážel na možnost vzniku povolební trojkoalice ODS, KDU-ČSL a Strany zelených.

Foto popis| Kouzla s modrým a zeleným kolečkem předváděl v trolejbuse Vojtěch Filip.
Foto autor| Foto PRÁVO - Vladimír Vácha

Regionální mutace| Právo - Jižní Čechy

Budu podporovat regionální kulturu
Právo 
26.5.2006 | rubrika: Praha - Střední Čechy | strana: 13 | autor: Radek Plavecký

JEDNIČKA NA STŘEDOČESKÉ KANDIDÁTCE STRANY ZELENÝCH OLGA ZUBOVÁ:

* Ve vašem volebním programu nelze přehlédnout vyhlášení boje kamiónové dopravě, která je ve středních Čechách velmi silná, chcete zrušit záměr dálnice D3 přes Posázaví, omezit kamiónovou přepravu po silnicích a nasměrovat ji na železnici. Jak toho chcete dosáhnout?

Nikoho nelze k něčemu nutit a přesvědčovat. Pro kamióny to musí být ekonomicky nebo časově výhodné, železnice musí nabídnout výhodnější podmínky než silnice, kde se bude platit mýtné. Nejedná se přitom třeba o přepravu na krátké vzdálenosti tady mezi městy, ale o přepravu na dlouhé vzdálenosti. Protiargumentem bývá obava, že řidiči ztratí práci, ale bude třeba vybudovat síť překladišť, kde se pracovní místa utvoří. Navíc se teď obáváme, že zaváděný systém mýtného situaci zhorší. Zahraniční kamióny mýtné nejspíš zaplatí, ale naši přepravci se budou snažit šetřit a odjedou z dálnic na silnice nižších tříd. Nejsem ale expert na dopravu, tím se zabývají ve Straně zelených jiní odborníci.

* Mezi vaše priority patří mimo jiné podpora kultury. Máte pocit, že je tu zanedbaná?

Víc by se mělo investovat do regionální kultury, aby měla důstojnější postavení. Teď to funguje spíš tak, že se dají peníze na jiné věci a kultura čeká, co na ni zbude. Přitom to není jen odčerpávání peněz, ale další peníze se díky ní generují, je to hospodářské odvětví. Vždyť například Kutná Hora z kultury žije. Investuje se do památek, které přilákají turisty, a z nich má město přínos. Kultura by měla dostávat stabilně jedno procento ze státního rozpočtu místo současného půl procenta.

* ...a změny v regionální kultuře?

Vadí mi to škemrání o peníze a dotace, kde se vytváří prostor pro klientelismus. Do regionu by mělo plynout více peněz, ale i více informací, kde žádat o granty. Organizujeme například festival výtvarníků Kutnohorská paleta, což jsou výstavy pod širým nebem. Vzniklo to v podstatě z nouze, protože mě spousta lidí žádala o výstavní prostor, ale ten je velmi omezený, pronájmy drahé. Je opravdu velmi nedůstojné chodit si všude říkat o peníze.

Foto popis|

Regionální mutace| Právo - Praha

Síla kraje je v lidech
Haló noviny 
26.5.2006 | rubrika: Víkend | strana: 1 | autor: Josef CÍSLER

Svou rozlohou 10 056 čtverečních kilometrů je Jihočeský kraj druhým největším krajem v republice. Jeho 627 tisíc obyvatel ale znamená, že tu je nejmenší hustota osídlení. Téměř sto tisíc obyvatel žije v největším jihočeském městě Českých Budějovicích. Na území kraje leží část Národního parku Šumava, který je svou rozlohou 69 030 hektarů největším národním parkem nejen v ČR, ale i v celé střední Evropě. Kraj patří mezi turisticky nejnavštěvovanější oblasti v republice. Na seznam památek UNESCO je zapsané historické jádro Českého Krumlova a soubor 17 historických statků v obci Holašovice na Českobudějovicku.

* Co znamenají jižní Čechy pro politika, předsedu ÚV KSČM, místopředsedu Poslanecké sněmovny PČR Vojtěcha Filipa, volební jedničku na kandidátce do Sněmovny?

Jižní Čechy, to je místo, které mám nesmírně rád, vnímám jeho proměny, ať již jde o to, co je tady nového, co se změnilo k lepšímu, ale i k horšímu, a samozřejmě také intenzivně vnímám, jak se mění život zdejších lidí. Samozřejmě je to pro mě místo odpočinku. Když se dostanu na chvilku třeba do Jedovar u Českých Budějovic. To pak je pro mě nejkrásnější chvíle, když si vpodvečer jen tak sednu a dívám se do lesa, když se mohu třeba jen na krátký čas zastavit a nechat se okouzlit poezií tohoto kraje. Upřímně řečeno jižní Čechy patřily a patří sice ke krásným místům České republiky, ale také k nejchudším. Lidé jsou tady velmi trpěliví, jsou spořiví, nenároční, a to jim bohužel přináší spíš problémy než výhody.

* Právě sem přece směřovala jedna z největších investic posledních let, výstavba Jaderné elektrárny Temelín. To je málo?

Jenže po roce 2000 následoval právě díky této investici nezájem státních a nakonec i krajských orgánů o další rozvoj kraje. Byl jsem nedávno ve Slavonicích na Jindřichohradecku na předvolebním setkání a hned první otázka, kterou mi tam položili, byla: co s českým textilním průmyslem, jestli přežije známý Otavan Třeboň, který už byl restrukturalizován a ve Slavonicích má jeden z posledních provozů.

* Ano, po roce 1989 se prudce snížila textilní výroba v jižních Čechách, řada závodů, které dříve zaměstnávaly stovky a tisíce lidí, zanikla, například Šumavan, nebo prudce snížila výrobu, jako je tomu v Jitexu Písek. Ještě horší situace nastala ve sklářském průmyslu.

Když člověk přijede do Lenory, tak je mu líto toho, že taková vynikající sklárna, známá po celém světě, nefunguje. To samé je v Chlumu u Třeboně. Tam se sklárnou zaniklo i jediné sklářské učiliště v kraji. Ještě složitější situace je v podniku, ve kterém jsem vyrůstal po vysoké škole, v českobudějovickém Sfinxu. Ten míval celkově dva a půl tisíce zaměstnanců, z toho patnáct set jen v samotných Českých Budějovicích. Dnes se tam pohybuje po projití konkurzem dvacet lidí, kteří se snaží obnovit výrobu smaltovaného a jiného nádobí. To všechno je soubor ne malých, ale obrovských lidských a společenských dramat. Do roku 2000 musely jižní Čechy projít hodně trnitým údobím nezaměstnanosti, sociálních pádů a hledání nových příležitostí. Zajímavé je, že tady padlo stejné množství podniků jako v jiných krajích, ale lidé právě pro svoji skromnost nejméně reptají a nejvíc toho dělají pro to, aby našli novou práci, rekvalifikují se pro nové obory. To je síla tohoto kraje, takové to husitství v nás.

* Život obyvatel jižních Čech není ale jen zánik výrobních podniků, v životě lidí tu nastaly přece i změny k lepšímu.

Je samozřejmě možné obdivovat, jak se proměnily fasády některých domů, jak rozkvétají některé obce a města. Je pravda, že například Třeboň je opravdu nádherným městem, musíme si také uvědomit, že toto město zachránilo před pádem do cizích rukou lázně, a lázně se tak udržely jako efektivní zdravotnické zařízení, vytvořily možnost, aby se Třeboň dál rozvíjela. Ale i vTřeboni, při všem, co je možné chválit, chybí kvalitní infrastruktura. Když si uvědomíme, že většina cest je třetí třídy a jezdí po nich nákladní automobily a kamiony z Byňova, které rozvážejí Dobrou vodu do celé republiky, zjistíme, že tyto cesty jsou tak rozbité, že je jen těžko můžeme nazývat komunikacemi.

* V mnohém se změnily ale i samotné České Budějovice, které jsou dnes sídlem kraje. Například rozšiřováním Jihočeské univerzity se staly skutečným centrem vzdělání. Mění se sídliště na okraji města.

To je ovšem jen jedna stránka mince. Po konkurzu Slévárny a Sfinxu, se změnou struktury v Tesle nebo Motoru je stále evidentní, že i když přišli noví investoři a majitelé, tolik nových pracovních míst, kolik bylo zrušeno, nevzniklo. Mění se tvář sídlišť, ale není to zásluhou města a městských orgánů. To jsou přece lidé, kteří si museli koupit byty ať již do osobního vlastnictví, nebo jako družstva, která založili, to je dílo těchto lidí, že panelové domy dostávají novou tvář a mohou přežít další desítky let. Jenže s tím jdou i úvěry, jež budou splácet také desítky let. Tuto odvahu je nutné ocenit. Dokazují, že vlastnictví domů není tak ztrátové, jak tvrdí někteří majitelé i města a obce.

* Jižní Čechy, to je kraj plný historických památek, nádherné přírody, dalo by se říci, že je rájem turistů. Řeky se v létě zaplňují vodáky, turisté od nás i ze zahraničí směřují nejen na hrady a zámky, ale i do Národního parku Šumava, k jihočeským rybníkům, dá se říci, že se tu uplatňuje nový druh průmyslu, cestovní ruch.

Je tomu tak, ale má to své otazníky. Když přijedu například do Českého Krumlova, vnímám samozřejmě změněnou tvář centra města, vidím ale i nedostatek infrastruktury, jak omezuje rozhodování města možnost rozšířit turistický ruch i do mimosezonní doby. To se netýká jen Českého Krumlova, ale celých jižních Čech. Kraj ani jeho rozvojová agentura zatím na to nenašly žádný lék. Kroky, které byly učiněny, ať již jde o dálnici D3, rychlostní komunikace, čtvrtý železniční koridor nebo letiště v Plané uČeských Budějovic, byly zcela nedostatečné. Současný stav neumožňuje, aby sem kromě cizinců z nejbližšího okolí v Rakousku a Německu zavítalo víc návštěvníků. Souby časné silnice jsou stále nebezpečnější, jak ukázaly nedávné nehody. Zdá se mi, že kraj se soustředil víc na budování byrokratické struktury místo na rozvojový program. To vyčítám krajskému úřadu a krajskému zastupitelstvu ze všeho nejvíc. Když se například podíváme na mapu kraje od Prachatic po Slavonice, tak nám chybí páteřní komunikace, která by obsluhovala příhraničí, umožňovala lepší přístup k místům rekreace.

* Na to, že turistická sezona se omezuje jen na letní měsíce, si stěžují lidé například na Šumavě. Pro mnohé to znamená, že mimo sezonní práce jsou většinu roku bez zaměstnání, za prací musí jezdit desítky kilometrů daleko, nebo se za ní dokonce stěhovat.

Za poslední roky se podařilo vybudovat jediný velký lyžařský areál, a to na Lipně. Je ale možné se soustředit i na jiná místa, například v Novohradských horách. Na Dobré a Hojné Vodě mohlo být středisko, kde by minimálně z Českobudějovicka mohly všechny základní školy mít lyžařský výcvik. V Novohradských horách je těch přeměn nejméně a mně nepřipadá, že by vedení kraje o to mělo zájem. Stejně tak nepřinesl kraj žádný posun v jednání o šumavském národním parku. V Jihočeském kraji jsme zaujali spíš pozici obrany proti ekologickým iniciativám, než abychom jednotlivé prvky životního prostředí využili ve svůj prospěch.

* Jižní Čechy svým návštěvníkům ukazují především tu přívětivější tvář. Své památky, lesy, rybníky a řeky, zvou je na nejrůznější slavnosti, samozřejmě především v letních měo sících. Mají i tvář druhou, tu, která skrývá řadu problémů.

O nich se příliš nehovoří a o to víc mě láká, abych spolu se svými přáteli navrhoval řešení, která by pomohla rozvoji kraje. Jsem rád, že našich dvanáct zastupitelů v krajském zastupitelstvu jsou lidé, kteří, ač v opozici, mají mnohem lepší nápady než ti, kteří sedí v odpovědných funkcích v radě kraje. Lidé v jižních Čechách se dovedou poprat s problémy, které zavinil někdo jiný. Byl jsem nedávno na Písecku v podniku ZVVZ Milevsko. Přes škody, které jim vznikly zákazem velké zakázky pro elektrárnu v Búšehru v Íránu (na přání USA), tak vzduchotechnici v Milevsku a podniky, které na ně navazují, jsou prosperující. Mnohé problémy naopak vnímám spíš ve společenské rovině, když například v okolí Orlické přehrady se pro komplikovanost vztahů, daných restitucemi, často neoprávněnými, se nedaří lépe organizovat společenský život, ať již jde myslivecká sdružení, honební společenstva nebo rybářské spolky.

* Jihočeský kraj ale připravuje velké projekty, které by měly pomoci nejen oživit jižní Čechy, ale současně jim ulevit například v dopravě, když komunikace v kraji již zdaleka nestačí pojmout stále rostoucí počet vozidel, která krajem projíždějí. Stačí vyjmenovat například již zmiňovanou dálnici D3, rychlostní komunikace, lyžařský areál na hranicích vojenského výcvikového prostoru Boletice, letiště, splavnění Vltavy a řadu dalších, i když menších projektů.

Zatím je všechno v jakémsi stadiu pomalého rozjezdu. Po různých posunech má být dálnice D3 hotova v roce 2012, již dnes je ale evidentní, že hotová nebude. Považuji to za prohru vedení kraje. Rychlostní komunikace R4, která se zčásti buduje nyní nad Pískem, řeší především přístup z Prahy do Jihočeského kraje. To ovšem prospívá především Praze. Znovu připomínám nutnost páteřní komunikace podél hranic, a neměla by to být záležitost jen Jihočeského kraje, protože tato silnice by měla vést minimálně od Kašperských Hor až po Slavonice a Dačice. Podstatným pro rozvoj kraje je letiště. Tady jsem přesvědčen, že kraj nečiní dost rychle a razantně potřebné kroky, jako to dělají jinde. Za příklad si může vzít Pardubický kraj, kde letiště si našlo svého přirozeného partnera a počet turistů, kteří přiletěli přes toto letiště do České republiky, se pohybuje kolem 50 tisíc ročně, a jeden partner, CK Něva z Petrohradu, udělá sám 30 tisíc cestujících za rok. To je pak základ příjmů letiště například z letištních poplatků.

* Jenže odpůrcem takového využití letiště v Plané je Strana zelených, která chce prosadit provoz jen pro malá letadla.

Pozice Strany zelených je dána tím, že necítí žádnou odpovědnost za rozvoj tohoto kraje a celého státu, mají pocit, že je třeba všechno chránit, ale ochranu lze poskytovat právě tam, kde je něco narušeno. Na druhé straně s nimi souhlasím, pokud jde o splavnění Vltavy, což je také velký projekt, na kterém participují jak kraj, tak město České Budějovice. Nejsem příznivcem toho, aby se udělala vodní cesta z Prahy na Lipno. Narazili bychom na přehradní hráze, zejména Orlické přehrady. Aby byl překonán výškový rozdíl mezi Prahou a Lipnem, tedy nejméně sto metrů, musela by být vybudována řada zdymadel. A i kdybych brali v potaz jen vodní cestu mezi Českými Budějovicemi a Týnem nad Vltavou, i tady by čekaly přehradní hráze a jezy. Nakonec by to byla cesta jen pro vodní skútry a to si snad nikdo nepřeje. Miliardy, které by to spolklo, je vhodnější investovat do urychlení výstavby dálnice D3 a rychlostních komunikací.

***

>Jižní Čechy jsou krajem velké budoucnosti. I když tu není velký průmysl, různé hospodářské parky a průmyslové zóny u větších měst lákají nové investory a nemusejí dostávat tak velké úlevy a dotace, jako je tomu například s korejskou firmou Hyundai v Nošovicích. Největší potenciál ale má kraj ve své přírodě, v nádherných památkách, a především v lidech, kteří tu žijí. O ty je potřeba se opřít, aby nemuseli odcházet do jiných krajů třeba jen proto, že nemohou najít práci doma, anebo že chybí dopravní spojení. Ti lidé a ten kraj si to zaslouží,< řekl na závěr V. Filip.

Kdo vyhraje volby?
Haló noviny 
26.5.2006 | rubrika: Krimipovídky | strana: 6 | autor: Jiří DUBŠÍK

Stařenka Juráčková, 82 roků: Na takovou věc už jsem se ptala i své nevlastní sestry Zdeny. Víte, ona je velice chytrá holka, než šla do důchodu, tak dělala učitelku. Apořád se zajímá o všechno, co se děje kolem. Jen do kostela nechce chodit. I když se obdivuje těm sochám a celkovému vybavení, tak prý jí tam vadí jen ti faráři. Atvrdí, že úctu si zaslouží ti lidé, kteří takovou krásu vytvořili, tedy zedníci, sochaři, malíři, ale v žádném případě nějaký pomyslný svatý, kterému je takový kostel zasvěcen. No a sestra říká, že volby vyhrají lidi. Kteří, to prý záleží zas jen na lidech. Takže s lidmi pro lidi. To už jsem někde slyšela. A četla. A já s ní souhlasím. Takže obě dáme hlas lidem, co dělají něco pro lidi.
Milan Kovář, nezaměstnaný, 48 roků: Já mám vážné obavy, aby to nebyla nějaká živočišná výroba. Že nevíte, jak to myslím? Jednoduše. Že ten modrý pták udělá z lidí voly. A nejen to. Ono to vypadá, že někteří voliči to začínají žrát i Zeleným. Apřitom si neuvědomují, že by se po čase opravdu, ale opravdu mohli chodit jen pást na zelený. Pokud by tedy to zelený už nepatřilo strategickým partnerům. Stačí?
Antonín Král, kostelník, 62 roků: Tak to je těžká otázka. Já myslím, že ta strana, která dostane nejvíc hlasů. Aříkal náš pan předseda, nejčestnější muž ve státě, že lidovci určitě budou mít dvojciferný výsledek. Jenže mně ale nasadil brouka do hlavy jeden starobní důchodce, nějaký Mudlička, když říkal, že třeba čtyři celé pět je také dvojciferné číslo. Naštěstí mne uklidnil náš pan farář. Prý jeho ovečky za ním, jako jejich pasákem, vlastně pastýřem, půjdou i k volebním urnám. To musel nakonec uznat iMudlička. Prý je to možné, ovce se vždy chovaly jako bezhlavé stádo.
Dušan Kantorek, učitel v důchodu, 69 roků: Kdo vyhraje volby? No kdo jiný než poslanci. Pokud tedy myslíte parlamentní volby. Tam o tom mohou rozhodnout voliči, horší je to se Senátem. Většina národa včetně mne si myslí, že to, co stojí provoz Senátu, jsou vyhozené peníze a celý ten slavný Senát je dobrý tak akorát k tomu, že než se nějaký zákon schválí, tak se to zbytečně prodlužuje. Protože když ti dobráci v Senátu něco vrátí té spodní komoře, tak ta je stejně přehlasuje a platí původní zákon. Nejhorší na tom ale je, že lidi sami o sobě nemohou ten Senát zrušit. Protože i kdyby přišel k senátním volbám jen jeden jediný volič, a to právě ten kandidát na senátora, tak volby platí. Já věřím, že volby nevyhrají nějací vypečení ptáčkové, ale lidi, kteří udělají něco pro lidi.
Jan Kadlec, 80 roků, novinář: Volby vyhraje ten, koho si lidi zvolí. Jak říká můj nejlepší přítel, rovněž starobní důchodce Josef, tohle budou volby především barevný. Hlavně, aby to voliči neviděli už předem až zas moc černě a kvůli tomu nešli k volbám. To by nás pak čekala opravdu černá budoucnost. No, něco na tom bude. Modrou barvu vždycky používali ti, co špatně vidí, je všeobecně známo, že například Jaroslav Ježek měl modře vymalovaný byt. Takže je nutné, aby lidi prohlédli a neskočili na nějaké sliby modrého z nebe. Jak říká přítel Josef, nejhorší by bylo, kdyby se spojila modrá a zelená. Prý už jeho babička říkávala, i když šlo jen o oblečení, zelená a modrá, pro blázna dobrá. Anaši lidi nejsou blázni. Aspoň doufám.
Václav Sametník, 36 roků, starosta: Kdo, no přece my. A to všechny troje, tedy parlamentní, komunální i senátní. I když mám obavy, že jen tak nějak těsně jako vždycky. Tedy rozdílem dvou nebo tří hlasů. A pak bude stačit, aby nějaký poslanec dostal rýmu nebo některá poslankyně přišla do jiného stavu a všechno je jinak. Což ovšem neplatí jen pro sněmovnu, ale i pro naše město. Ve sněmovně se to dá ale vždycky nějak vypárovat, ale zkuste něco podobného u nás v městečku. Neumím si představit, že by se třeba starosta vypároval s nějakou radní. To by se místní drbny zbláznily radostí.
Aleš Kulový, 39 roků, pacient: Tak z toho mám úplně strach. Mám tu smůlu, že už delší dobu marodím se štítnou žlázou. Ona taková nemoc vyžaduje nejen operaci, ale také ozařování a další ošetřování. A jak jistě víte, tak nejvíc ministrů se vystřídalo na pozici ministra zdravotnictví. Akaždý se snažil předělat zdravotnictví k obrazu svému. Takže všechno rozvrtal, rozšťoural a pak šel od válu. Já osobně fandím doktoru Rathovi, jenže je možné, jestli lidi skočí na tu modrou nebo zelenou šanci, že ho taky vyhodí a všechno začne znovu. Amyslím, že neštěstí na tento rok už jsme si vybrali. Že stačí povodně a ptačí chřipka. Škoda že místo krásných a nevinných labutí nechytla modré ptáky. Ale co není, může být. Naštěstí o tom, na rozdíl od těch labutí, rozhodnou lidi.

Opsali jsme pro dějiny
Haló noviny 
26.5.2006 | rubrika: Krimipovídky | strana: 6

Zelení už vědí, jak skončí

>Strana zelených získala vlivného přímluvce. Bývalý prezident Václav Havel včera veřejně prohlásil, že ji bude volit, a také že ji podpoří v kampani... Jak chce zelené podpořit konkrétně, zatím nechtěl prozradit. Podle Havlova sekretáře Jakuba Hladíka exprezident příští týden 'plánuje výraznější podporu'... Havel podporoval strany jako ODA či Unie svobody, které skončily ve volebním propadlišti nebo tam míří.< Opsáno ze zprávy deníku Právo >Havel bude volit zelené<. (Právo, 17. 5. 06)

Zelení požadují vyšší sazby mýtného
Dopravní noviny 
25.5.2006 | rubrika: Titulní strana | strana: 1 | autor: (čtk/lan)

než ministerstvo, dopravci to odmítají
Mýtné v ČR

Strana zelených požaduje výrazně vyšší sazby mýtného, než jaké navrhuje ministerstvo dopravy. Ceny by se podle nich měly pohybovat mezi šesti až deseti Kč za kilometr a platit by měla všechna nákladní vozidla nad 3,5 tuny na všech komunikacích, podobně jako je tomu ve Švýcarsku. Minulý týden to v Praze řekl odborník Strany zelených na dopravu Petr Šlegr.

Podle ministerstva dopravy by mýtné měla platit pouze vozidla nad 12 tun a sazby by se měly pohybovat kolem čtyř Kč za kilometr na dálnici a 1,90 Kč na silnicích první třídy. Zelení počítají s tím, že by se sazby mýtného lišily podle hmotnosti vozidla, emisní třídy, typu komunikace a denní doby. Například na trase dlouhé 300 kilometrů, kde se již vyplatí využít místo silniční dopravy železnici, by podle Petra Šlegra sazby mohly činit až deset Kč na kilometr. Mluvčí Sdružení ČESMAD Bohemia Martin Felix tuto snahu odmítl. Švýcarské zkušenosti jsou podle něj pro Českou republiku irelevantní, neboť doprava v této zemi se vyvíjela zcela specificky. Navíc zvýšení mýtného by výrazný přesun zboží na železnici nevyvolalo, vedlo by ke zvýšení konečných cen zboží a desetkrát nižší hustota železniční sítě toto převzetí ani neumožňuje, uvedl Martin Felix.

(Přesné znění argumentace autodopravců je k dispozici na internetové stránce Sdružení ČESMAD Bohemia.)
www.prodopravce.cz

Foto autor| Foto: LAN

Ovlivní hlasy voličů podobu budoucí vlády?
MF plus 
26.5.2006 | rubrika: Z první ruky - aktuálně z domova | strana: 13 | autor: Tomáš Lebeda

POLITICKÁ KOREKTURA Tomáše Lebedy

Jen málokdo by si troufl předpovědět, jaká vláda se nakonec ujme moci. Na rozdíl od předchozích let tentokrát připadá v úvahu více alternativ. Stále není zcela zřejmé, kolik stran zasedne ve sněmovně a jaký bude jejich poměr sil. Podle průzkumů by volby měla vyhrát ODS, byť s nevelkým náskokem nad ČSSD. ODS sice preferuje koalici s KDU-ČSL, ale ta téměř jistě nebude disponovat nadpoloviční většinou poslanců. Pravděpodobný vítěz voleb tak bude muset přistoupit k většímu kompromisu. Tím by mohl být tříčlenný kabinet doplněný o zelené. Taková většina by byla velmi pohodlná. Lze však předpokládat, že se ODS příliš nebude chtít do spolupráce se dvěma malými, navíc ideologicky dosti odlišnými stranami. Zelení jsou navíc nový a těžko předvídatelný partner. Osm let v opozici a touha znovu zasednout ve Strakově akademii by však mohla ODS přimět ke značným ústupkům. Zvláště tehdy, byla-li by ve hře druhá alternativa, při které by se obě malé strany mohly dohodnout na spolupráci s ČSSD. Pokud by taková koalice měla většinu, tak zřejmě dosti těsnou. Premiér Paroubek však takový scénář zjevně nepreferuje. ČSSD sází na menšinovou vládu, ve které by se nemuseli dělit o ministerské posty s žádnou jinou stranou. Potřebnou většinu by získali tichou podporou ze strany KSČM. Tento "vysněný" scénář by však fungoval pouze při čtyřech stranách ve sněmovně. Pokud se zelení prosadí a stanou se pátou stranou, pak bude alternativa menšinové vlády ČSSD opřené o komunisty zablokována. Právě zelení jsou oním důležitým jazýčkem na vahách. Byť se jedná o stranu, která je ČSSD programově nejblíže, stala se jí nejvážnějším soupeřem, který ohrožuje její vládní ambice. Nechuť obou velkých stran k uzavření nestabilních vícečetných koalicí a absence jiných možností by nakonec mohla vést ke spojení největších rivalů - ODS a ČSSD. Ať už v podobě velké koalice nebo obdobou opoziční smlouvy. Přestože to obě strany téměř vylučují, jedná se o jeden z možných scénářů. Na vyjednávání o podobě kabinetu nebudou mít preference voličů velký vliv.

Foto autor| Foto: Luboš Wišniewski

O autorovi| Tomáš Lebeda, Autor je politolog Sociologického ústavu AV ČR

Zelená facka ostravská
MF plus 
26.5.2006 | rubrika: Z první ruky - aktuálně z domova | strana: 17 | autor: JAKUB PATOČKA

ČACHRY VE STRANĚ

Naše média zachvátila zelená horečka, během níž nedostatek dřívějšího zájmu vystřídal zploštělý a schematický jásot. Mnohdy jistě upřímně míněný, ale častěji se za nadšením médií, která v převážné většině upravují svůj obsah tak, aby sloužil zájmům ODS, skrýval kalkul: i Bohumil Doležal či Karel Steigerwald v ideově inertním Bursíkovi rozpoznali šanci, jak může vzniknout většinová vláda pod vedením ODS, bez ČSSD. Mediální mlha milosrdně zahalující útroby Strany zelených nevydržela dlouho. Díky buňce permanentních revolucionářů se opět staly hlavním "politickým" zeleným tématem vnitrostranické spory. Co jsme se ale z médií nedověděli, je fakt, že onen mužík si tu ránu zřejmě zasloužil. Jeho příběh by byl tím nejzajímavějším, co bychom se o zelených mohli dovědět. Je to totiž hlavní postava skupiny, která do strany přivedla stovky polomrtvých duší. Právě díky nim tak získal Martin Bursík hlasovací většinu, která mu loni umožnila vyměnit Jana Beránka.
Bursík ale věděl, že s touto skupinou v zádech by seděl na sudu prachu, a proto porušil vnitrostranické primárky, překopal severomoravskou kandidátku a do jejího čela instaloval sympatickou občanskou aktivistku Věru Jakubkovou. Na ni měl Bursíkem obětovaný náhončí mrtvých duší narážky, za něž nejspíš právem dostal od jejího muže do zubů. Pointa? Ocitne-li se ve sněmovně, měla by Věra Jakubková vědět, že to je díky příběhu, kterak podrazák podrazil podrazáka. A až bude chtít Martin Bursík vše zelené vyměnit za funkci ministra v Topolánkově vládě, bylo by spravedlivé, aby pro takovou vládu ruku nezvedla. Byl by to v této smutné historii první ideově motivovaný podraz.

Foto autor| Foto: ČTK a archiv

O autorovi| JAKUB PATOČKA, Autor je šéfredaktorem Literárních novin

Trest skončil, zapomeňte
MF plus 
26.5.2006 | rubrika: Velký rozhovor - Pavel Opočenský | strana: 36 | autor: LENKA SOUKUPOVÁ

Opálený, statný chlap, který během rozhovoru spořádal dvě hlavní jídla, sršel sebevědomím i vtipem. Pavel Opočenský prostě vůbec nevypadal na to, že se před týdnem vrátil z vězení.

* Jak se po těch třech letech ve vězení orientujete na svobodě?

Mám pocit, že jsem venku už dva měsíce a ne týden. Tolik se toho odehrálo. Volá mi i píše spousta přátel. Zrovna dneska mi přišel dopis od kamaráda, který si ve Frankfurtu koupil české noviny a na titulní stránce byla moje fotka a článek, že jsem venku. Do toho dávám rozhovory, když už je moje propuštění taková událost. Člověk si až říká, že to není možné - čtrnáct dnů před volbami a Opočenského propuštění je událost... Tak budiž, když to tak má být, tak se vyjádřím. Už s tím ovšem končím, mám toho plné zuby. Ta kauza je minulost, už se uzavřela, odseděl jsem si to. Konec.

* Jaké byly vaše poslední dny ve vězení?

Dva dny před propuštěním za mnou přiběhli do dílny, kde jsem dělal na soustruhu, abych jim dýchnul na alkohol. Nechápal jsem proč, když se to nikdy nedělalo, a oni, že mě chtějí připravit o propuštění. Hahaha. Samozřejmě jsem nic nenadýchal.

* Ve vězení se dá sehnat alkohol?

To víte, že ano, semtam se podaří něco propašovat. Ale doby, kdy občas přilétla přes plot lahev vína, už jsou pasé.

* To jste tam ještě zažil?

Zažil, dvoulitrovky lítaly vzduchem. Když jste šla kolem plotu a náhodou na vás taková lahev spadla, mohla jste přijít o život... Ale jak říkám, byla to vzácnost.

* Do jaké míry jste měl přístup k informacím? Za tu dobu proběhli třeba VyVolení, Big Brother...

Tam se na nic jiného nekouká. Ale já tyhle s odpuštěním srágory nesleduji. Naopak jsem je nenáviděl, protože kvůli nim jsem nemohl vidět spoustu kvalitních filmů. Byla tam jenom jedna televize a občas probíhaly boje o to, na co se bude dívat. Vyhrála vždycky většina. Jsme v demokratické zemi a většina pitomců vždycky vyhraje nad těmi, kteří mají trochu vkus a je jich méně.

* Máte i takový přehled o politice, abyste šel volit?

Jistě. Doufám, že už končí stávající mocenské období, i když je naivní myslet si, že se k moci dostanou jiní lidé. Každopádně hodlám volit jen ty lidi, kterým důvěřuji, a je mi úplně jedno, v jaké jsou straně. Předpokládám přitom, že budou kandidovat za strany, které jsou složené z jiných pro mě důvěryhodných lidí. Jak tak na to koukám, tenhle předpoklad vcelku platí. Ti, kterým věřím, se vyskytují jen ve dvou stranách - ve Straně zelených a v Balbínově poetické straně. Mě už nebaví přemýšlet nad větším a menším zlem. Začínám se pohybovat v absolutních pojmech. Jménem absolutního pojmu jsem byl odsouzen, tak se hodlám absolutně chovat.

* Vy jste měl velké štěstí v tom, že jste se i ve výkonu trestu mohl věnovat své profesi. Vznikla tak série Mříže brože, kterou teď budete vystavovat... Co je to vlastně za díla?

Jde o malé objekty, z nichž ty lehčí budou používané jako brože. Jsou to děti vězení, takže každé z nich má vězeňskou košilku -kapsy, které jsem trhal z opotřebovaných vězeňských košil. Jde o poměrně pracné věci, i můj mistr říkal, že by je nechtěl dělat, že by na to neměl trpělivost. Ale mě fascinovalo, jak se na obrovském soustruhu dá udělat taková věcička. Napřed jsem pracoval jen se dřevem, pak jsem začal chodit do školy a dopoledne jsem dělal na mašinách s kovy a odpoledne na baráku se dřevem. Bývalý ředitel věznice byl opravdu osvícený, umožnil mi, že jsem mohl v klidu celé dva roky pracovat. Díky tomu se 14. června do Všehrd vracím, abych udělal závěrečné zkoušky v oboru soustružník-frézař a získal výuční list.

* Z toho, co jste mi zatím řekl, začínám přemýšlet, jestli ty tři roky pro vás byly vůbec trestem... Mohl jste pracovat, občas přilétla lahev alkoholu, mohl jste se koukat na VyVolené...

Koukat na VyVolené bych považoval za největší muka - sledovat blby v agonii mě opravdu nebaví. Navíc mám osobní důvody tenhle program nežrat. Na místě, kde je Vila VyVolených, jsem měl předtím uskladněné svoje sochy a moje žena Julie kvůli tomu musela těch padesát tun stěhovat.

* Pořád jste mi ale nevyvrátil, že pro vás tři roky ve vězení byly tak trochu prázdniny...

To nebyly, už kvůli tomu, že podobné exempláře, jako jsou ve Vile, jsme v té naší "vile" měli taky... Každopádně, když chtěl člověk získat jistá privilegia, musel na tom hodně a dlouho makat. První věc, kterou jsem vyrobil, jsem například dal do aukce pořádané věznicí na podporu nějaké dětské nadace. Její vyvolávací cena byla sto tisíc, což není málo. Takže mé výhody byly jistým revanšem za to, jak se chovám a že zjevně prodělávám sebereflexi. Neměl bych je, kdybych se choval špatně.

* Takže všechna čest českému vězeňství?

To rozhodně ne. První rok a půl jsme měli ohromně vstřícného ředitele, pak se ale podmínky postupně zhoršovaly. Po celé republice je například běžné, že v první diferenčce můžete mít na cele vlastní výzdobu, poličky, akvária... To všechno tam bylo, než jednoho krásného dne přišla vedoucí výkonu trestu a muselo se to vyházet -například tropických rostlin se vyvezl plný náklaďák. Nikdo, kdo jsme tam žili, jsme nepochopili, proč k tomu došlo. My jsme měli pokoje zařízené tak, aby v nich člověk měl alespoň nějaké soukromí, přece jen jsme lidi. Teď tam žádné soukromí není, do toho se na celu přidali dvě postele a místo čtyř lidí jich tam spolu žije šest až sedm.

* Vedení věznice to nijak nezdůvodnilo?

Ne. Tam se nikdo nenamáhá něco zdůvodňovat. Jste prostě vězeň, máte omezená lidská práva, tak držet hubu a krok.

* Ve vazbě, ještě před výkonem trestu, jste hodně zhubl. Předpokládám, že to nebyl záměr...

Vazba je odporný zážitek, tam musí zhubnout každý. Zaprvé jste čtyřiadvacet hodin na jedné cimře s dalšími dvěma lidmi - alespoň na Pankráci to tak bylo -, se kterými ne vždy sdílíte životní názory. Do toho jste všichni frustrovaní. Každý druhý den k vám přijde advokát a vy se dozvíte další a další obvinění, která na vás byla vznesena. Je to nepříjemné, bolí to, máte výčitky svědomí, děláte si starost o přítelkyni, o blízké, o svou kariéru... Každá myšlenka, která vás napadne, je deprimující. Abyste to něčím přehlušila, začnete se fyzicky "mučit" - začnete cvičit a váha jde zase dolů. Měl jsem sice výbornou fyzičku, ale byl jsem deprimovaný. Když už jsem se konečně dostal do výkonu, najednou to ze mě spadlo. Už jsem měl trest, už nebylo v co doufat. Ve výkonu člověk začne nabírat, protože se začne normálně živit, věnovat se budoucnosti. Už to není tak zoufalé, i když to je nepříjemné, ale nedá se to srovnat s vazbou. Ta je horor.

* Teď už jsou kila zpátky?

To nevidíte? Já to ale rozchodím, to není problém. Pokud nejste ve výkonu trestu připravená nechat si zlámat nohy při fotbale, pohybu moc nemáte. A já už nejsem dvacetiletý kluk, abych lítal po hřišti jako smyslů zbavený. Občas jsme hráli volejbal, bylo nás tam pár, kteří ho uměli, to bylo výborné. Při volejbalu na sebe hráči moc nemůžou, takže vám nikdo nešlápne na koleno nebo tak. Fotbal ovšem kluci hráli šíleně agresivně.

* Česká veřejnost ví o vašem soukromém životě víc než o vaší tvorbě. Jak je to v zahraničí? Jste víc uznávaný jako šperkař, nebo jako sochař?

Vzhledem k tomu, že svět šperku je menší, je jednodušší prosadit se v něm. Dá se tudíž říct, že ve šperku mě znají ti správní sběratelé, šperky vystavuji v těch správných galeriích, zatímco u sochy se do těchto sfér teprve dostávám. Může trvat klidně dalších dvacet let než v sochách budu tam, kde jsem dneska ve šperku.

* Pocházíte z herecké rodiny, váš otec hrál například ve Vláčilových filmech, v Baladě pro banditu, v pohádce Princ Bajaja měl roli krále... Jak jste se dostal ke šperkařině?

Oba rodiče byli herci, ale táta vyráběl i šperky. Z toho mála, co z nich zbylo, musím říct, že šlo o poměrně sofistikované věci, i když je vyráběl doma u stolku, bez příslušného vybavení a řemeslného vzdělání. A vzhledem k tomu, že moje vysvědčení zrovna nevyvolávalo velké naděje, že bych se mohl dostat na gymnázium a pak třeba na vysokou, vrhli mě naši do světa uměleckého řemesla. Dobře udělali, to mi sedlo. Od řemesla jsem pak přešel středoškolského procesu. Z těch škol mě většinou v pravou chvíli vyhodili, abych neztrácel čas, ale naučil jsem se tam, co jsme potřeboval.

* Co vás přimělo k emigraci?

Šlo o logické vyústění tehdejších poměrů. Když se tady nedalo žít, aniž by se člověk totálně nezdeformoval, měl potřebu proti tomu vystoupit. A protože jsem měl vazby na Plastic People a lidi kolem nich, podepsal jsem Chartu. Na základě toho začaly výslechy, a když jsem si dal dohromady jedna a jedna, bylo mi jasné, že jestli nechci do kriminálu, musím vzít kramle.

* Měl jste v té době už ve šperkařině jméno?

Ne. Byl jsem pětadvacetiletý kluk, jehož jediné renomé bylo, že podepsal Chartu. Samozřejmě, že jsem dělal šperky, ale spíš pro své známé. Tenkrát jsem měl svou první výstavu, která mě vlastně přesvědčila o nutnosti emigrovat. Hned druhý den ji totiž zrušili. Prostě přijel nějaký blb z SSM a měl výhrady k některým šperkům. Je pravda, že to byly takové sadomasochistické věcičky, mohla jste si tím ublížit, provrtat ruku, uříznout prst, rozdrtit kloub... Ale byly to funkční šperky, netypické ve srovnání s tím, co se za šperk i z dnešního hlediska považuje. Tvořil jsem je s ideou, že jediné, co může přehlušit bolest z toho, co se tady tenkrát dělo, je fyzická bolest, a když se na ně podívám ještě dnes, tak si říkám: Všechna čest, to nebyl špatný začátek. Pak ovšem přišel ten svazák a sundali půlku výstavy. Když jsem to zjistil, sundal jsem zbytek a je poslal do hajzlu.

* Jaké byly začátky v cizině?

Krušné. První dva a půl roku jsem žil v Mnichově. Sice jsem uměl trochu německy, ale tam jsem byl němý a hluchý. Ve finále jsem byl schopný číst i německé klasiky, to už jsem ovšem věděl, že v Německu žít nechci. Nikdo neměl zájem vystavovat moje věci, a když mě nevzali na mnichovskou akademii, došlo mi, že nikdo nemá ani zájem dát mi šanci. Tak jsem rozprodal, co jsem měl, a odjel za kamarádem do New Yorku. Bylo to nejlepší rozhodnutí mého života - za čtvrt roku jsem měl výstavu, což v New Yorku není sranda. Lidí, kteří chtějí vystavovat, jsou tam tisíce a galerií až tolik není.

* Čím jste Američany tak zaujal?

Na začátku 80. let jsem například pracoval se slonovinou, která tenkrát byla běžně k mání. Nikdo s ní ale moc nedělal, nevědělo se, jak na to. Lidé z oboru k mým slonovinovým šperkům zaujali postoj: "Jo, tak to jsme ještě neviděli, to tu ještě nemáme" a já dostal ohromnou příležitost. To byl ten zlomový bod v mé kariéře šperkaře.

* Jak jste se od takové až titěrné práce dostal k monumentálním sochám?

Pár let to trvalo. Ke kameni jsem se dostal v Mnichově, kde můj kamarád studoval na akademii a pořád mě provokoval, ať si radši bouchnu do kamene, když jsem chlap. Tak jsem si šel bouchnout a kámen mi učaroval. Věděl jsem ovšem, že mým sochám něco schází, ale nevěděl jsem co. Pochopil jsem to až za další tři roky. Na začátku jsem velké objekty dělal vlastně tak, že jsem zvětšoval malé. To ovšem nefunguje. U monumentálních objektů se musí objevit něco monumentálního a tím, že jen zvětšíte šperk, do něj monumentalitu nedostanete. Je to zkrátka jen velké, a když takový objekt vyfotíte, bude na fotce vypadat stejně jako třeba brož. Pokud ovšem socha funguje, tak ani u fotky nezapochybuje, že je v reálu monumentální. Je to v ní jasně napsané.

* Vy jste se do konfliktu s českými zákony dostal dvakrát, poprvé v roce 1991, kdy jste bodl nožem skina, který následkem toho zemřel. Dokážete na základě svých zkušeností z Ameriky říct, jak by se tam koukali na vaše kauzy?

Ten první incident mi udělal spíš dobré jméno, většina lidí pochopila, že se nenechám zlikvidovat od party zběsilých fašounů. Nakonec bylo i soudem uznáno, že moje obrana byla adekvátní nebezpečí, dokonce došlo k novele zákona o sebeobraně, která myslím byla inspirována mým případem. V Americe je nutná sebeobrana naprosto běžná. Ne že bych tam měl nějaký incident, ale byl jsme zvyklý slyšet o ní dnes a denně. Tenkrát jsem tedy reagoval přirozeně, aniž bych přemýšlel nad tím, že zde na začátku 90. let byla jiná situace než v Americe. Prostě jsem byl svědkem napadení, tak jsem šel pomoct. Tečka. Mrzí mě, že to vygradovalo v tragédii, ale bohužel. Neviděl jsme jinou možnost, jak situaci řešit, a pokud jsem sám nechtěl skončit v márnici, což jsem nechtěl, nevidím ji dodnes.

* Je pravda, že tenkrát stála veřejnost spíš na vaší straně, ale po vašem odsouzení jsem nejednou slyšela, že boží mlýny melou pomalu, ale jistě...

Myslím, že i česká justice měla pocit, že jí něco dlužím, evidentně pro ni bylo těžké přiznat, že jsem se trestného činu v prvním případě nedopustil. Co se druhé kauzy týče, známí, kteří se v soudnictví pohybují, vcelku shodně tvrdí, že trest byl pro prvotrestance dost tvrdý. Já si to interpretuji jako symbolické připomenutí, že jsem napoprvé vězení unikl, ale ne navždy. Netvrdím, že jsem teď byl nevinný, to rozhodně ne. Ale myslím, že tři roky byly moc.

* Je možné, že váš případ sehrál i jistou roli ve snížení věkové hranice pro legální sex z patnácti na čtrnáct let. Nepřipadáte si jako takový tester české justice?

Trochu ano. Pokud mladí lidé dnes začínají nejen se sexem, ale i s trestnou činností mnohem dřív, je třeba něco změnit. Nebudeme si pořád hrát na nevinné děti.

* Jak, jestli vůbec, ovlivnilo vaše odsouzení galeristy?

Očekával jsem drastické změny, avšak zcela proti mým předpokladům, mě většina galerií, které mě vystavovaly, hodlá vystavovat nadále. Dokonce se objevily nové, které chtějí vidět, co je umělec schopný vytvořit ve vězeňských podmínkách.

* Chcete říct, že vás všude vítají s otevřenou náručí?

Samozřejmě jsou i opačné reakce, ale s tím se nedá nic dělat. Teď konečně budu mít čas dát o sobě znovu vědět, mluvit s lidmi, ukázat své práce a doufám, že se tak pomaličku ostří otupí. Kromě toho ne každý zná objektivní fakta případu. Zpočátku se do toho navezla spousta hnusu a zdeformovaných informací, které například udávaly věk některých protagonistek mnohem nižší, než ve skutečnosti byl. Ze mě tak byl vytvořen tvor, který ovšem nikdy neexistoval, nehledě na to, že už dávno neexistuje ani člověk, kterým jsem tehdy skutečně byl. Dnes jsem úplně jinde a myslím si, že by to mělo být zohledněné.

***

Pavel Opočenský (1954)
V roce 1979 emigroval do Německa, o dva roky později do USA. Pár týdnů po návratu z emigrace zabil při potyčce skinheada. Po více než čtyřech letech ho soud uznal nevinným s tím, že jednal v nutné sebeobraně. Za pohlavní zneužívání nezletilých dívek dostal v roce 2004 nejdříve tříletý trest, rok poté "vyfasoval" další čtyři a půl roku. Soudce sice odmítl souhrnný trest, tříletý rozsudek už ale nemohl zrušit, Opočenský si tak měl odsedět 7,5 roku. Letos byl po třech letech propuštěn. Je ženatý, z předchozího manželství má syna.

Foto autor| Foto: Václav Mastil

Foto popis| Pavel Opočenský s jedním ze svých "dětí vězení"
Foto autor| Foto: Václav Mastil

Kandidáti z Olomouckého kraje
MF plus 
26.5.2006 | rubrika: Volby Plus | strana: 77

* 1. Jakým argumentem byste přesvědčoval voliče, aby dal hlas právě vám?
* 2. Jaký krok byste po zvolení poslancem učinil jako první, abyste pomohl kraji, za nějž kandidujete?
* 3. Měli by v našem státě jako zbraň proti korupci fungovat agenti-provokatéři? (ano/ne)
* 4. Zvedl byste ruku pro dekriminalizaci marihuany? (ano/ne)
* 5. Je pro vás přijatelné, aby homosexuální páry adoptovaly děti? (ano/ne)
* 6. Co je podle vás největší potíž českého zdravotnictví?
* 7. Jste pro legalizaci eutanázie v případech, kdy ji bude žádat na smrt nemocný pacient? (ano/ne)
* 8. Jste pro úplnou deregulaci nájemného? (ano/ne)
* 9. Myslíte, že by větší zastoupení žen pomohlo české politice? (ano/ne)
* 10. K jakému evropskému státu máte nejblíže a proč?

MILOSLAV VLČEK, ČSSD

1. Ekonomika roste, životní úroveň stoupá, doháníme Evropu. Za tím stojíme my. Těží z toho velká většina obyvatel. ODS nabízí výhody jen pro horních deset tisíc.
2. Seznámím nové kolegy s chodem sněmovny, aby mohli začít pro náš region co nejdříve pracovat. Společně toho uděláme více než jeden.
3. Ano.
4. Ne.
5. Zásadně ne.
6. Kontrola toku financí, které do něj plynou, a přemrštěné ceny léčiv.
7. Ano.
8. Ne.
9. Ne.
10. Slovensko, mám stále pocit, že patříme k sobě.

PAVEL ANDRŠ, ZELENÍ

1. Když se ve společnosti nedá dýchat, je třeba to změnit. A to je parketa Strany zelených.
2. Novelizací Zákona o neziskových zdravotnických zařízeních bych se snažil zajistit zdravotní péči občanům okresu Šumperk a Jeseník.
3. V oblasti hospodářské kriminality ano.
4. Ano.
5. Jsem v této otázce tolerantní. Adopce je možná v osmi evropských zemích včetně Británie, Německa i Španělska.
6. Nekoncepčnost. Neexistuje ani kompatibilní informační systém pro poskytovatele zdravotní péče.
7. Ne. Jako lékař jsem byl svědkem řady situací, kdy pacient považoval svoji situaci za bezvýchodnou, ale nakonec byl zachráněn.
8. Postupně ano.
9. Ano.
10. Velká Británie.
V řadě oblastí mi imponují pojmy jako tradice a řád.

TOMÁŠ KVAPIL, KDU-ČSL
1. Pro voliče není důležité, co politici říkají, ale co dělají. Myslím, že za mě hovoří moje práce v Poslanecké sněmovně: podpora rodin, nový stavební zákon, novela občanského zákoníku a zákona o nájemném, podpora zavedení bodového systému pro řidiče, jehož cílem je zvýšit bezpečnost na silnicích.
2. Chci prosadit, aby se o dotacích z Evropské unie rozhodovalo v maximální možné míře v kraji, nikoli v Praze.
3. Ano.
4. Ne.
5. Ne.
6. Chybí koncepce, což ve svém důsledku znamená provádění takových chaotických kroků, jakých jsme svědky u ministra Ratha.
7. Ne.
8. Ne, výše nájemného musí být stanovována i v budoucnu na základě místně obvyklé nájemní ceny.
9. Ano.
10. Svou mentalitou i společným jazykem jsou mi blízké slovanské národy - otevřené, přátelské a srdečné.

IVAN LANGER, ODS

1. Protože se to vyplatí zodpovědným, poctivým a pracovitým lidem, kteří se chtějí postarat o svoji rodinu.
2. Zrušil bych zákon o takzvaných neziskových nemocnicích, protože v našem kraji likviduje hned tři. Chci je zachránit.
3. Protikorupční agenti ano, nikoli provokatéři.
4. Ano.
5. Ne.
6. Pan ministr Rath.
7. Jako lékař bych pro to měl pochopení, jako právník ale vím, že je těžké něco takového povolit v zákoně.
8. Postupně ano.
9. Nevím, to záleží na lidech.
10. K Irsku. Se ženou jsme tam zjistili, že je těhotná, synovi jsme pak dali jméno Patrik.

ALEXANDER ČERNÝ, KSČM

1. Mým hlavním cílem je usilovat o zachování a rozvíjení hodnot sociálního státu. Máte-li stejný názor, podpořte mě.
2. Budu prosazovat a podporovat všechna opatření, která povedou ke zlepšení sociálně-ekonomického postavení kraje.
Olomoucký kraj má na víc.
3. Ne.
4. Ano.
5. Ne.
6. Snaha některých chytráků udělat z péče o zdraví zboží, obchodovat s ním a vytvářet zisk ve svůj prospěch.
7. Ano, na základě zákonem stanovených podmínek.
8. Ne.
9. Ano.
10. Slovensko - jazyk, kultura, historie, osobní vazby a vztahy k zemi i lidem.

Foto popis|

Klíč| krajské volby; Kvapil Tomáš; KDU

Zdravotnictví podle předvolebních slibů
Zdravotnické noviny 
26.5.2006 | rubrika: Téma čísla | strana: 11 | autor: Adéla Daňhová

VOLBY 2006

Volby rozhodnou, zda se zdravotnictví vydá směrem důkladnější kontroly státu anebo posilování tržních mechanismů.

Tři z pěti politických stran, u kterých se očekává, že v blížících se parlamentních volbách získají počet hlasů potřebný pro vstup do sněmovny, hovoří ve svých volebních programech o zásadních změnách systému a jeho reformě. Na samotné potřebě reformních změn se shodne ODS, KDU-ČSL a Strana zelených. "Čím později reformy zahájíme, tím hůře v nich pak budeme hledat prostor pro jejich sociální rozměr," tvrdí v programu KDU-ČSL. Také KSČM v programu nabízí voličům některé významné změny, i když je nenazývá reformou. A ČSSD slibuje: dokončíme modernizaci zdravotního systému.

Přeměna systému

Oba favorité voleb do sněmovny se ve svých programech shodují: zachováme solidární financování zdravotnictví bohatších obyvatel s chudými a nemocnými.
"Podporujeme skutečnou solidaritu, která soustřeďuje zdroje veřejného zdravotního pojištění na potřebné a drahé služby. Život zachraňující léky a zákroky nesmí být finančně omezovány za účelem udržet placení banalit ze společných zdrojů," dodávají k tomu občanští demokraté.
"Pro ČSSD je zdravotní péče veřejnou službou pro občany a nikoli předmětem pouhého volného trhu a zisku," zdůrazňuje zase sociální demokracie. Téměř stejná slova ve vztahu k trhu používá i komunistická strana.
Podle programu zelených se zase u sociálních i zdravotnických služeb musí veřejný sektor doplnit soukromými i dobrovolnými subjekty nebo nevládními neziskovými iniciativami.
Zatímco podle programu ČSSD je úloha státu při poskytování zdravotní péče nezbytná, ODS ve svém textu uvádí, že stát musí stanovit pravidla a dohlížet na jejich dodržování, avšak k tomu, aby přímo zasahoval do řízení zdravotnických zařízení nebo pojišťoven, nevidí ODS důvod.

Připojištění a poplatky

V případě vlády ODS, ČSSD, KDU-ČSL případně SZ se zdravotnictví dle jejich předvolebních slibů dočká připojištění. Kromě ČSSD tyto strany v programech doslova slibují definici standardní a nadstandardní péče, kterou budou pacienti hradit z vlastních prostředků.
ČSSD má v programu k připojištění opatrnější formulaci. "ČSSD připraví podmínky pro zavedení dobrovolného připojištění služeb nad rámec smluvních veřejných zdravotnických služeb tak, aby neohrozilo základní principy solidarity a dostupnosti v oblasti poskytování ekonomicky dostupné a účinné zdravotní péče," píše ČSSD. "Prosazujeme zachování bezplatného zdravotnictví - nesouhlasíme s návrhy ODS, KDU-ČSL i Strany zelených na zavedení plateb v hotovosti u lékařů," dodávají sociální demokraté.
Některé strany přichází v reakci na zvyšující se spoluúčast důchodců a chronicky nemocných s myšlenkou limitace maximální výše doplatku jednotlivce v určitém období. "Spoluúčast na některých službách, včetně léků, je potřebná, aby se zamezilo plýtvání. Nikdo se ale nesmí dostat do finančních potíží, protože potřebuje drahé léky.
Proto pro všechny pacienty stanovíme horní hranici celkové výše doplatků na léčbu i léky.
Pacienti se závažnými chronickými nemocemi nebudou na svoji léčbu doplácet," navrhuje ODS. Vyjmutí některých skupin z placení spoluúčasti chtějí i jiní. "Zasadíme se o to, aby výše spoluúčasti byla nastavena v takovém rozmezí, kdy již funguje, ale nikomu neškodí, a aby ji nehradili sociálně potřební občané," píše v programu KDU-ČSL.
Nesouhlas s připojištěním i motivačními poplatky nadále vyjadřuje KSČM. "KSČM prosazuje: Nezvyšování finanční spoluúčasti pacientů, která je v přímém rozporu s ústavním právem na zdraví. Luxusní podmínky hospitalizace nebo ošetření poskytovat za úhradu, s níž je pacient srozuměn," píší komunisté.

Zdravotní pojišťovny

KSČM by podle svého programu plánovala zavedení jediné zdravotní pojišťovny nebo státního fondu veřejného pojištění. To připouští jako možnost i sociální demokracie, která chce o této otázce vyvolat diskusi. Ostatní strany předpokládají konkurenci zdravotních pojišťoven. KDUČSL a SZ ve svém programu hovoří o nutnosti zrovnoprávnění VZP se zaměstnaneckými pojišťovnami s tím, že je k tomu nezbytné 100% přerozdělení peněz základního balíku veřejného zdravotního pojištění.
Obě levicové strany slibují zpřísnění kontroly nad fondy veřejného zdravotního pojištění; ODS trvá na tom, aby management, správní rady a zřizovatelé byli právně odpovědní za dostupnost péče a vyrovnanou bilanci pojišťoven. Dále by podle ODS měl vzniknout samostatný regulační úřad dohledu nad pojišťovnami, zřízený na vládní úrovni. "Zdravotní pojišťovny budou poskytovat i nemocenské pojištění. Budou tak mít motivaci k podpoře prevence a léčebných metod, které vedou k co nejrychlejšímu uzdravení," navrhuje dále ODS.
ODS, ČSSD i SZ by podpořily další zvýšení plateb státu za jeho pojištěnce. KDU-ČSL odmítá zvyšování odvodů na zdravotní pojištění, zelení hovoří dokonce o jejich snižování. "Dodatečný výnos ze zdanění elektřiny, tepla, uhlí, zemního plynu a leteckého benzínu bude využit ke snížení odvodů zdravotního pojištění," slibuje Strana zelených.
KDU-ČSL by u pojišťoven chtěla zlepšit kontrolu poskytované péče, odstranit neodůvodněné rozdíly v úhradách nebo zlepšit jejich prostřednictvím informovanost pacientů. "K tomu patří i možnost získat opis vlastní zdravotní dokumentace," tvrdí křesťanští demokraté.

Poskytovatelé péče

Současná nejsilnější vládní strana by vytvořila základní síť lůžkových zdravotnických zařízení složenou z veřejných neziskových nemocnic.
"Ekonomická a smluvní jistota zdravotnických zařízení zajistí dostupnou a kvalitní péči občanům České republiky," soudí ČSSD. Ve svém programu slibuje ČSSD rozvoj primární péče, podmínky pro zvýšení počtu stomatologů a velkorysou podporu lázeňské péče. "ČSSD klade důraz na zachování lázeňské péče jako součásti zdravotní péče," uvádí strana. Důraz klade ČSSD v programu na zvyšování platů zdravotníků. "ČSSD si je vědoma skutečnosti, že spokojený zdravotník je podmínkou pro spokojenost pacienta. Proto bude pokračovat v rychlejším trendu zvyšování příjmů kvalifikovaných pracovníků ve zdravotnictví," slibují sociální demokraté.
Konkurence zdravotnických zařízení, která se mají soustředit na ty služby, jež dovedou poskytnout kvalitně a efektivně, má být klíčem ke splnění potřeb pacienta podle ODS. Věří, že díky konkurenci dojde ke zvýšení hospodárnosti, což má umožnit zvyšování platů zdravotníků. "Pro všechna zdravotnická zařízení budou platit rovné podmínky.
Získání smlouvy s pojišťovnou a výše úhrady za poskytnutou péči musí záležet jenom na jejich schopnostech poskytovat kvalitní a efektivní péči, nikoli na jejich majiteli nebo právní formě," slibuje poskytovatelům ODS.
Konkurence prý povede ke zvýšení hospodárnosti, která kromě jiného přinese prostředky na zaplacení kvalitních lékařů a ostatních zdravotníků.
Některé fakultní nemocnice by ODS převedla na univerzitní nemocnice pod společnou správou státu a univerzit.
Podle programu KSČM by vytvořit síť zdravotnických zařízení měly kraje za dohledu státu. Základem sítě by stejně jako u ČSSD byly veřejné neziskové organizace. Zdravotnická zařízení (i ambulantní) zařazená v síti by měla povinnost zajistit péči pro pacienty svého spádového území, kteří by si mohli vybrat i poskytovatele jiné. KSČM by posílila roli praktických lékařů a bodový systém úhrady by nahradila ceníkem výkonů.
KSČM odmítá převedení kojeneckých ústavů ze zdravotnického sektoru do sociální péče.
KDU-ČSL jako jediná hovoří v programu přímo o optimalizaci sítě zdravotnických zařízení. Ráda by prosadila akreditace zdravotnických zařízení.
Podporuje přesun péče do ambulantní sféry a domácí ošetřovatelskou péči. Strana zelených považuje za důležité zvýšit počet praktických lékařů a rozšíření sítě ambulantních a stacionárních hospiců.

Léková politika

V oblasti léků a stanovování jejich cen hovoří program ODS i SZ o nutnosti transparentnosti.
"Úhrada léků bude určována podle jejich přínosu, účinnosti a bezpečnosti na základě předem daných kritérií," píše ODS.
"V oblasti lékové politiky prosazujeme zařazení nového léku mezi hrazené léky jen v tom případě, že prokazatelným způsobem přináší zlepšení léčebného efektu nebo při stejném léčebném efektu nabízí nižší cenu," souhlasí KDU-ČSL.
Doplatky by se podle ČSSD neměly týkat sociálně potřebných občanů. Těm by měly být plně kompenzovány v odůvodněných případech z pojištění. "Provedeme takové kroky, aby v každé lékové skupině byl i nadále zajištěn minimálně jeden lék bez doplatků," slibuje ČSSD.
Podle zelených by měly být léky bez příplatků, ale s paušálními poplatky za lék na receptu, společně se systémem procentuálních úhrad léků.
Degresivní marže je dalším bodem, na kterém se shodují programy ODS, KDU-ČSL a SZ. KDU-ČSL by chtěla sankcionovat výrobce a prodejce léků a zdravotnických prostředků v případě podpory prodeje uplácením lékařů. KSČM vidí potíž v reklamě na léky. "Reklama na léky s předpisem od lékaře je nepřípustná. Nevhodná je reklama na volně prodejné léky vedoucí k neefektivnímu ´samoléčení´," uvádí program komunistů.

Pacienti

"Stát pacientům zajistí dostupnost a přehlednost informací o kvalitě zdravotní péče," nabízí občanští demokraté téměř ve shodě se sociální demokracií, která říká: "ČSSD bude prosazovat takový systém kontroly kvality ve všech zdravotnických zařízeních, který zajistí přístup k objektivním informacím pro každého pacienta." Zpřístupnit informace o zdravotnických zařízeních a kvalitě poskytovaných služeb chce i SZ. Podle KDU-ČSL by pacienta měly informovat pojišťovny.
Občanská demokratická strana hovoří o pacientech jako o vážených klientech, kteří mají kontrolu nad svými financemi.
ODS chce také pacientům zaručit pevně dané smluvené termíny, ve kterých mají být dostupné všechny operace.
KDU-ČSL vidí rezervy v kontrole dodržování léčebného režimu pacientů, spoluúčastí by chtěla pacienty motivovat k omezení nadužívání péče.
"Zasadíme se o rozšíření pravomocí organizací a sdružení pacientů," navrhuje SZ, která by změnila systém vyřizování stížností pacientů a podpořila by zřízení funkce ombudsmana, který by nebyl pracovníkem nemocnice ani zdravotní pojišťovny, ale například krajského úřadu.

Prevence

O posílení role prevence anebo programů podpory zdraví mluví všech pět zmiňovaných politických stran. "ČSSD navrhuje nadále podporovat programy podpory zdravého životního stylu, prevence užívání návykových látek, prevenci kardiovaskulárních chorob, nádorových onemocnění apod.," najdeme v programu sociálních demokratů, kteří také chtějí nějakým způsobem zvýhodňovat ty, kteří dodržují preventivní doporučení. "Starat se o své zdraví a chodit na preventivní lékařské prohlídky se vyplatí," slibuje ODS. "Zahraniční zkušenosti jasně ukazují, že osobní účty motivují občany k lepší péči o vlastní zdraví. Tato zodpovědnost bude podpořena i možností pojišťoven odměňovat zdravý životní styl a dodržování pravidel léčby pomocí bonusů včetně snížení pojistného," tvrdí o své reformě ODS.
V této věci připomíná KDU-ČSL, že se zasadila o zákaz reklamy na tabákové výrobky a prosazuje úplný zákaz kouření na pracovištích.
KSČM by dala větší podporu projektům jako Zdravá obec nebo Zdravá škola a podobným aktivitám.
Významným tématem je prevence pro Stranu zelených. "Hledisko zdraví, kvality života a stavu životního prostředí se musí prosadit do každé lidské činnosti," píší zelení. Chtějí podporovat vzdělávací programy i screening, zemědělství se má zaměřit na produkci biopotravin. Ke zlepšení zdravotního stavu obyvatel by podle jejich programu měla přispět mimo jiné i výstavba kašen ve městech, dostupnost sportovišť, zlepšení stavu ovzduší, snížení hluku nebo opatření ke snížení užívání tabáku. "Zavedení ekologických daní bude mít vliv i na zlepšení kvality životního prostředí a tím pádem na zlepšení zdravotního stavu obyvatel," doplňuje SZ.

***

Česká strana sociálně demokratická

Ubráníme sociální stát a citlivým způsobem dokončíme modernizaci sociálního, zdravotního a důchodového systému s cílem zvýšit jejich efektivnost, motivační působení a dlouhodobou udržitelnost. Pro nás je zdravotní péče veřejnou službou pro občany, nikoli předmětem pouhého volného trhu a zisku. Proto je úloha státu při poskytování zdravotní péče nezbytná. Základním pilířem zdravotnictví je systém solidárního zdravotního pojištění, tedy solidarita bohatších s chudšími, zdravých s nemocnými.

Občanská demokratická strana

Nabízíme dlouhodobou vizi, rozvoj a prosperitu, ne současné omezování služeb. Chceme otevřený, na pacienty zaměřený systém, který cestou využití vnitřních rezerv povede ke zlepšenému ohodnocení zdravotníků. Nechceme strnulost, stagnaci a korupční prostředí. České zdravotnictví má potenciál na to, aby se stalo konkurenční výhodou České republiky a jedním z tahounů rozvoje hospodářství, včetně vytváření pracovních míst a nabídky služeb pro zahraničí. Je ale třeba odstranit svazující byrokratická pravidla a svévolné zásahy státu. Zdravotnictví není možné řídit centrálním administrativním způsobem.

Strana zelených

Kraje jsou fakticky zodpovědné za zdravotní péči pro své občany, proto si určí, jakou síť a kde chtějí mít. Prostředky ze zdravotního pojištění jsou omezené, proto bude nutné nadefinovat objem základní nezbytné zdravotní péče a její strukturu, a to vyhláškou nebo zákonem. Použijí se jednak existující standardy, jednak historická báze - objem nyní poskytované péče. Na tento objem základní zdravotní péče bude vyhlášena veřejná soutěž, do které se mohou přihlásit všechna zdravotnická zařízení (včetně veřejných neziskových). Ve veřejné soutěži bude podmínkou poskytování již předem definované zdravotní péče co do objemu a struktury. Tím vznikne závazek, který by měl účinně zamezit poklesu péče.

Komunistická strana Čech a Moravy

Zdravotnictví chápeme jako veřejnou službu občanům, kteří mají ústavní právo na poskytování zdravotní péče na úrovni 21. století, a to bezplatně na základě veřejného zdravotního pojištění. Prosazujeme vytvoření efektivní sítě zdravotnických zařízení za účasti územních celků dle zdravotních plánů zpracovaných kraji za dohledu státu. Za její základ by se měla považovat zdravotnická zařízení v majetku státu, krajů a obcí provozovaná na principu veřejné neziskové organizace jako součásti státem garantované sítě zařízení v každém územně velkém celku (přibližně o 100 tisících obyvatelích), kromě fakultních nemocnic a státních ústavů.

Křesťanská a demokratická unie - Čs. strana lidová

Aby mohla pacientovi být garantována kvalita poskytovaných služeb, prosazujeme 1) uložit zdravotním pojišťovnám kontrolu kvality zdravotní péče, kterou nakupují pro své pojištěnce (je neudržitelné, aby kvalita zboží o objemu 180 mld. korun nebyla systematicky kontrolována), 2) akreditaci zdravotnických zařízení, 3) stanovení léčebných standardů u ekonomicky nejvýznamnějších diagnóz, 4) zveřejňování údajů o kvalitě poskytovaných služeb, 5) povinnost pojišťoven oznámit pojištěnci skutečnosti, s nimiž se při kontrolách seznámily a jež by se mohly negativně projevit na zdravotním stavu pacienta, 6) regulaci sítě zdravotnických zařízení výhradně na základě odborného posouzení, 7) přijetí zákona o neziskových právnických osobách jako jednu z možných právních forem zdravotnických zařízení.

Foto autor| Ilustrační foto: profimedia.cz

Foto popis| O křesla Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR se strany utkají už za týden.
Foto autor| Foto: archiv.

Konkurenci kvalitou a cenou
Zdravotnické noviny 
26.5.2006 | rubrika: Téma čísla | strana: 15 | autor: Adéla Daňhová

STRANA ZELENÝCH

Odborníci Strany zelených na zdravotnictví Džamila Stehlíková a Vlastislav Kaplan by chtěli prosadit garantovaný objem péče v kombinaci s připojištěním.

* Jaký je váš postoj k návrhu neziskových nemocnic?

Strana zelených nepovažuje právní formu zdravotnických zařízení za rozhodující či podstatnou pro efektivní fungování a finanční soběstačnost našeho zdravotnictví. Návrh zákona o veřejných neziskových zdravotnických zařízeních vytváří nerovnost různých forem právní subjektivity a vlastnictví zdravotnických zařízení; měla by rozhodovat ekonomická a medicínská úspěšnost, nikoli jestli je zařízení obchodní společností nebo neziskovou organizací. Často slyšíme argument o značném počtu západoevropských nemocnic zřízených jako veřejná nezisková organizace. Zapomíná se, že v českém právním řádu není vymezen subjekt nonprofitní organizace, jako je tomu na západ od nás, a tedy nelze tyto organizace u nás a v západní Evropě srovnávat. Dochází k matení veřejnosti termíny "non profitní" čili ztrátové organizace (což je ekonomický nonsens) a "non for profitní" čili hospodařící se ziskem, ale ne za účelem tvorby zisku. Zelení budou prosazovat nejprve zřízení instituce non for profitní organizace a pak její aplikace na zdravotnictví po řádném legislativním procesu.

* Co konkrétně vám na aktuálnímu návrhu zákona o veřejných neziskových nemocnicích vadí?

Přijatý zákon o veřejných neziskových zdravotnických zařízeních obsahuje celou řadu kroků, které vyvolávají obavy, že ve své praktické aplikaci povedou ke snížení kvality a dostupnosti zdravotní péče. Současně tím dochází k zásahům do práv zřizovatele ex lege - to je zjevně protiústavní princip. Návrh zákona vytváří extrémně široký prostor pro zásahy ministerstva zdravotnictví -konkrétně určení oborů péče, počtu akutních lůžek, přístrojů, stanovení spádových území apod. Ministerstvu zdravotnictví v nemocnicích, které nezřizuje, nic nepatří, ale osvojuje si práva ze zákona na všechny "neziskové nemocnice", přičemž ministerstvo není nijak odpovědné za výsledky intervencí. Za to ručí zřizovatel, a pokud chce, aby jeho zdravotnické zařízení mělo smlouvu s pojišťovnou, musí se k tomuto neústavnímu principu přihlásit. Tento zákon by se nejevil jako zmatečný, pokud by byly náklady "neziskových nemocnic" hrazeny státem ze státního rozpočtu jako před rokem 1992. V době, kdy jsou nemocnice hrazeny formou podílu ze všeobecného zdravotního pojištění, je to nejen protismyslné, ale i neprávní. Zákon neobsahuje žádné ekonomické stimuly vedoucí ke kvalitě péče. Souhrnně řečeno, navržený zákon nevytváří rovnoprávné postavení subjektů, nýbrž pro "neziskové nemocnice" systém centrální direktivy. Tím systém vrací před rok 1989.

* Strana zelených je podle svého programu pro vznik páteřní sítě neziskových zdravotnických zařízení. Jedná se i o ambulantní, nebo jen lůžková zdravotnická zařízení?

V našem historickém kontextu jde o spojení ambulancí a lůžkových zdravotnických zařízení do jednoho celku. Musí vzniknout pluralita subjektů, které budou soutěžit o služby poskytované pacientům. Musí být definován rozsah standardních zdravotních služeb hrazených z povinného veřejného zdravotního pojištění, ve formě základního balíku zdravotního pojištění. Tento základní balík zdravotních služeb byl měl být definován zákonem a garantován státem. Nad rámec základního balíku pojišťovny budou nabízet doplňkové pojištění pro zdravotní péči. Budou uspořádána výběrová řízení v dané oblasti pro daný objem péče a jednotlivá zdravotnická zařízení si v nich mohou konkurovat cenou i kvalitou péče. Pokud kvalita i cena budou uspokojivé, pak je pacientovi -klientovi pojišťovny - v podstatě jedno, jestli mu péči poskytne non for profitní organizace, státní nemocnice, obchodní společnost, obecně prospěšná společnost nebo právnická osoba zřízená dle církevního práva. Nebude-li klient spokojen, bude si stěžovat své pojišťovně, a pokud mu ona nevyhoví, může přenést svoje peníze do jiné zdravotní pojišťovny.

* Kdo a jak by měl zdravotnická zařízení do páteřní sítě vybírat?

Kraj bude tyto tendry reflektovat, případně je vyvolávat a garantovat tak svým občanům "páteřní síť" nemocnic, a to případně i po dohodě ze státem. V této soutěži bude podmínkou poskytování již předem definované zdravotní péče co do objemu a struktury. Tím vznikne závazek, který by měl účinně zamezit poklesu péče. Předpokládáme, že "krajské nemocnice" (bývalé NsP III) uspějí v těchto tendrech a budou tak opět onou páteří. Pokud ovšem budou chtít zastupitelé garantovat péči občanům ve zdravotnických zařízeních, které v tendru neuspějí, budou se muset snažit hledat prostředky pro jejich provoz i mimo prostředky všeobecného zdravotního pojištění.

* Jak hodnotíte snahu ministra zdravotnictví Davida Ratha ušetřit v systému zavedením přísných plošných limitů na úhradu péče?

Je to velmi nešťastný krok, má to přímý dopad na skupiny pacientů, které jsou na tom právě nejhůře -vzniká tlak na omezení předepisování léků či doporučení potřebných vyšetření. Zadlužování systému by pomohla zabránit postupná změna motivací chování pacientů, lékařů, pojišťoven i státu, zmíněná možnost připojištění, regulační poplatky a především vyrovnanost hospodaření zdravotních pojišťoven.

* Chtěla by Strana zelených nějak měnit systém úhrad zdravotnickým zařízením u ambulantní sféry?

Ano. Změny úhrad by byly velmi pozvolné, v návaznosti na průběh reformy. Postavení praktických lékařů by se nemělo měnit, spíš bychom měli najít motivující systém jejich úhrady. Zelení preferují u ambulantních lékařů nákup indukovaných služeb. Tím by lékaři byli motivovaní "hlídat" pacienta. Poplatkem za balení léku (nikoli za návštěvu ordinace) by zase byl motivován pacient sám. Jednotlivé motivační poplatky budou zelení nastavovat postupně, aby nedošlo k radikálnímu omezení některých pohybů pacientů.

* Jak vysoké poplatky by byly podle vás adekvátní?

Především by měl být stanoven limit, při jehož překročení by měl být občan podporován ze sociálních fondů. Čili aby nedocházelo k dnes běžné praxi, že důchodce s důchodem 6000 Kč měsíčně zaplatí 1500 Kč měsíčně na doplatcích na léky, 3000 Kč jej stojí nájem a za 1500 Kč vyžije jen obtížně. Tito lidé jsou pak motivováni k ústavní péči, kterou šetří vlastní kapsu. Tento systém vedoucí k plýtvání ve zdravotnictví chceme změnit. Odhadujeme, že poplatek za standardní balení léku hrazeného z veřejného zdravotního pojištění se bude pohybovat v rozmezí 30 až 50 Kč.

* Z jakých zdrojů by měly být financovány programy prevence a podpory zdraví, o jejichž rozvoj Strana zelených usiluje? Nesnížil by se o to objem financí pro zdravotníky?

Prevenci a podporu zdraví by měl podporovat stát a především zdravotní pojišťovny, které by si tím mohly účinně snížit náklady. Musí dojít i k motivaci občanů a zapojení systému veřejného zdraví. Odměna zdravotníků se zvýší, jakmile začnou platit principy alespoň základní tržní motivace - kvalita a hospodaření. Státní direktiva jim je nepřinese.

Sněmovnu znovu obsadí známé tváře
Boleslavský deník 
26.5.2006 | rubrika: Politika a události | strana: 6 | autor: LIBUŠE FRANTOVÁ

Do parlamentu kandiduje ve volbách téměř pět tisíc kandidátů * Mladých žen je však jako šafránu

VOLBY 2006

Kdo má z téměř pěti tisíc kandidátů čtyřiadvaceti stran největší šanci usednout ve dvousetčlenné sněmovně? Průměrný poslanec bude muž mezi 30 až 49 lety, straník, který už byl poslancem i v tomto volebním období. Naopak jako šafránu bude v dolní komoře mladých žen mezi 18 a 29 lety.

Praha - Jisté zvolení mají v letošních volbách všichni lídři dvou největších stran - ODS a ČSSD. Ale počítat s postupem mezi dvě stovky vyvolených mohou v těchto stranách i nejméně dva až tři další kandidáti z předních míst krajských voličských seznamů. Nejvíc mandátů získá zřejmě ČSSD v Moravskoslezském kraji, občanští demokraté mají jistou největší podporu tradičně v Praze. Hlavní město bude také příznivé pro Stranu zelených. Do sněmovny by se tak mohl dostat nejen jejich šéf Martin Bursík, ale i pražská "dvojka" Kateřina Jacques a při velmi dobrém výsledku dokonce i šestý Petr Uhl. Lidovci zase mají nejsilnější voličskou základnu na Moravě. Nejvíc komunistů vyšlou do dolní komory parlamentu zřejmě Jihomoravský a Moravskoslezský kraj.
Ale předvídat, kolik poslanců získají strany v jednotlivých regionech, je téměř nemožné. "Záleží nejen na účasti voličů a jejich podpoře jednotlivým stranám v krajích, na počtu stran, které se nakonec do sněmovny dostanou, ale také na celkovém počtu mandátů pro jednotlivé kraje," vysvětlil analytik Stanislav Hampl z agentury STEM. Například největší obvod Praha získá 25 křesel v dolní komoře, po třiadvaceti křeslech bude mít Středočeský, Jihomoravský a Moravskoslezský kraj, naopak malé kraje bude zastupovat ve sněmovně mnokém hem méně lidí. Karlovarský pouze pět a Liberecký osm poslanců. Proto větší šanci uspět má třeba místopředseda KDU-ČSL Jan Kasal nebo lidovecký ministr životního prostředí Libor Ambrozek, kteří kandidují na Moravě, než třeba šéf strany Miroslav Kalousek v Jihočes
kraji, i když jsou všichni v čele lidoveckých kandidátek.
Zatím je jisté jen jedno: ve sněmovně budou převládat muži středního věku. Průměrný věk kandidáta je téměř 46 let. Nejstarší kandidáty mají komunisté s věkovým průměrem 50 let a ČSNS dokonce 54 let, "nejmladší" je LiRA s průměrem 28,4 roku. Ani vstup zelených sněmovnu neomladí. Průměrný věk jejich kandidátů je skoro 43 let. Mladé ženy ve sněmovně téměř nenajdeme. Žen mezi 18 a 29 lety se objevuje na kandidátkách stran jen necelých 3,6 procenta. Ve stranách, které se dostanou do parlamentu, je jejich počet mizivý. Třeba na kandidátkách ČSSD jich je jen 0,29 procenta.
Naopak do poslaneckých lavic zasedne mnoho známých tváří. Z dvou stovek členů sněmovny znovu nekandiduje jen čtyřicet zákonodárců, ale čtyřicet až padesát z nich je na nevolitelných místech. Mnoho z nich - například lidovce Viléma Holáně, občanskou demokratku Alenu Páralovou nebo Annu Čurdovou z ČSSD mohou už "zachránit" jen voličské preference.

***

Kdo má zvolení jisté:

* ČSSD - Jiří Paroubek, David Rath, Zdeněk Škromach, František Bublan, Vítězslav Jandák, Hana Orgoníková a další
* ODS - Mirek Topolánek, Petr Nečas, Miroslava Němcová, Ivan Langer, Jiří Pospíšil, Martin Říman a další
* KDU-ČSL - Jan Kasal, Libor Ambrozek, Miroslav Šimonovský * KSČM - Vojtěch Filip, Miroslav Grebeníček

Kdo má velkou naději:

* ČSSD: Richard Dolejš, Stanislav Křeček, Petr Zgarba
* ODS: Oldřich Vojíř, Jan Vidím, Petr Pleva, Petr Bratský, Tomáš Dub
* KDU-ČSL: Miroslav Kalousek, Pavel Severa * KSČM: Jiří Dolejš * Strana zelených: Martin Bursík, Kateřina Jacques, Stanislav Penc, Olga Zubová

Kdo má malou šanci:

* ČSSD: Eva Nováková, Anna Čurdová, Jaroslav Foldyna, Jaromír Schling
* ODS: Jiří Bílý, Miroslav Beneš, Alena Páralová * KDU-ČSL: Vilém Holáň * KSČM: Zuzka Rujbrová

Region| Střední Čechy
Publikováno| Boleslavský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Benešovský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kladenský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Berounský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kolínský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Kutnohorský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Mělnický deník; Politika a události; 06
Publikováno| Nymburský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Příbramský deník; Politika a události; 06
Publikováno| Rakovnický deník; Politika a události; 06
ID| 3ab22f0c-9d79-49dc-b507-f78f2e29fc05

Klíč| krajské volby; Ambrozek Libor; Holáň Vilém; Kalousek Miroslav; Kasal Jan; Severa Pavel; Šimonovský Milan; KDU

Trestá se každý, kdo vyniká nad průměr
Boleslavský deník 
26.5.2006 | rubrika: Máte slovo | strana: 20

DOPIS ČTENÁŘE

Zaujal mě diskusní pořad ČT s pěti neparlamentními stranami, které by mohly překonat pětiprocentní hranici, a tak se dostat do parlamentu.
Měl jsem dojem, že moderátor Václav Moravec upřednostňuje Stranu zelených. Byla nadhozena úvaha o prudkém, až podezřelém nárůstu preferencí této strany, zda údaje nejsou zmanipulované. Právě na základě preferencí bylo umožněno zástupcům této strany zaujmout místo v diskusních pořadech se stranami parlamentními.
Mezi Vladimírem Železným a Martinem Bursíkem došlo právě kvůli preferencím k ostré výměně názorů.
Zaujal mě názor předsedy Nezávislých demokratů Železného. Na otázku, čím chtějí bojovat proti korupci, jeho odpověď zněla: Otevřením všech kauz, které byly zameteny pod koberec, a jejich řádným vyšetřením. Tím by se nejlépe zabránilo další korupci.
Diskuse ve mně vyvolala scénu, jak byl před lety Železný zatýkán - za přítomnosti kamer, spoutaný jako nějaký zločinec, zatímco skuteční zločinci se často volně pohybují. I miliardoví podvodníci obvinění z trestných činů, jako je Krejčíř, mají umožněn volný odchod, nebo spíše útěk, pod ochranou policie. To není dobré vysvědčení pro naši demokracii.
Na otázku moderátora, koho by volili prezidentem, kdyby se dostali do parlamentu, jediný Vladimír Železný uvedl Václava Klause. Ostatní se vyslovili záporně. Podle průzkumu asi dvě třetiny obyvatel vyslovují prezidentu Klausovi důvěru a předsedové mimoparlamentních stran, až na jednoho, ho odmítají. V Čechách se vždy ti méně schopní sjednotí, aby podtrhli toho schopnějšího. Trestá se každý, kdo vyniká nad průměr, i ten, kdo není v zákrytu. Jiří Kolář, Zbenice

Občané požadují omezení kamionové dopravy
Českolipský deník 
26.5.2006 | rubrika: Českolipsko | strana: 18 | autor: HELENA PLICKOVÁ

Českolipsko - K celostátní petiční akci za omezení kamionové dopravy a větší využívání železnice v dálkové nákladní dopravě se připojila také Česká Lípa. Během necelých dvou hodin, kdy byly podpisové archy k dispozici, stačilo petici podepsat na 150 občanů.
Iniciátorem petice je českolipský kandidát Strany zelených PhDr. Miroslav Hudec, v petičním výboru jsou Martin Bursík, David Černý, Aňa Geislerová, Ivan Klíma, Pavel Liška a Bohdan Sláma. Zelení požadují po vládě a Parlamentu ČR, aby byla urychleně přijata opatření, která omezí provoz kamionů o víkendech. Požadují rovněž celoroční zákaz jízdy kamionů o víkendech (od pátku 15 hodin do neděle 24 hodin) s výjimkou kamionů, které převážejí živá zvířata, kazící se potraviny, nebo které během víkendu využijí kombinované dopravy po železnici. "Požadujeme, aby bylo co nejrychleji zavedeno elektronické mýtné pro všechny nákladní automobily pro celou silniční síť (aby nedocházelo k objíždění zpoplatněných úseků), a to v takové výši, která bude motivovat k přepravě zboží po ekologicky šetrnější železnici," citujeme další požadavek Strany zelených.
Petici je možné podepsat dnes odpoledne nebo v úterý příštího týdne na stánku mezi obchodními domy Andy a Banco a v pondělí příští týden na náměstí T. G. Masaryka v České Lípě. Petiční archy budou k dispozici rovněž na těchto místech: Reynkovo knihkupectví v Moskevské ulici, Antikvariát v ulici Paní Zdislavy, TAO čajovna v ulici Klášterní a Prodejna přírodní medicíny v Sokolské ulici.

Region| Severní Čechy

Jsme malí a ne moc šikovní, měly by si říct malé strany
Metro 
26.5.2006 | rubrika: Metro | strana: 8 | autor: ONDŘEJ FERRE

Do letošních voleb kandiduje šestadvacet stran. Reálnou šanci dostat se do sněmovny z nich podle průzkumů veřejného mínění má pouhých pět.

PŘEDVOLEBNÍ průzkumy veřejného mínění se shodují v tom, že se do sněmovny dostane sociální demokracie premiéra Jiřího Paroubka, občanští demokraté Mirka Topolánka, lidovci Miroslava Kalouska, KSČM s předsedou Vojtěchem Filipem a zelení nováčci v čele s bývalým ministrem životního prostředí Martinem Bursíkem.
Z vládních stran má Unie svobody - Demokratické unie jen teoretickou naději zařadit se mezi strany, které se v červnových volbách prosadí do sněmovny. Straně místopředsedy vlády Pavla Němce připisují předvolební průzkumy průměrně jen o málo víc než jedno procento hlasů.

Zrození roztříštěné scény

Znovuzrozená česká politická scéna na začátku devadesátých let prošla poměrně bouřlivým vývojem. Diferenciace Občanského fóra dala vzniknout třem politickým stranám. Do dnešního dne z nich přežila jen ODS.
Občanské hnutí Jiřího Dientsbiera, kdysi velmi populárního polistopadového ministra zahraničních věcí, ve volbách v roce 1992 žalostně propadlo.
Občanská demokratická aliance se ve vládě udržela do roku 1998, pak následoval strmý pád, zapříčiněný vnitřními neshodami a finančními skandály. ODA kdysi měla dlouhodobě nejpopulárnějšího českého politika, ministra průmyslu a obchodu Vladimíra Dlouhého, o kterém se škodolibě říkalo, že je oblíbený zejména proto, že kdo nic nedělá, nic nezkazí. Dnes z ODA ve vysoké politice přežívají jen poslední mohykáni: ministr obrany Karel Kühnl nebo senátor Jiří Skalický.
Asi nejvýraznější a nejcharismatičtější postavy ODA se vytratily. Jan Kalvoda se věnuje advokacii, Jiřina Moserová před nedávnem zemřela, Ivan Mašek se věnuje public relation.
Strany někdejší Národní fronty to měly jen o málo jednodušší. Lidovci se vyrovnali se skandálem kolem spolupráce svého někdejšího předsedy Bartoníčka s komunistickou tajnou policií StB a udržují si svou parlamentní pozici.
Vrcholu polistopadoví lidovci dosáhli za předsedování zesnulého Josefa Luxe, jehož představou bylo vytvořit z KDU-ČSL stranu po vzoru mocné německé CDU-CSU. Dnes se ale lidovci v předvolebních průzkumech pohybují těsně nad pětiprocentní kvótou určenou jako hranice vstupu do sněmovny.
Sociální demokracii z klinické smrti probudil až brutální nástup ostrého rétora, dnes důchodce Miloše Zemana. Socialisté se z politické scény zcela vytratili. Jejich někdejší vlivný člen Jiří Vyvadil se neslavně proslavil svým tristním působením na unionistickém ministerstvu spravedlnosti.

Strany statistických chyb

Česko od roku 1996 nemělo stabilní vládu. Rozhádanost často vysoce nesourodých koalic vyvrcholila pádem druhé vlády Václava Klause na přelomu let 1997 a 1998. Stejně nestabilní se ukázala současná vládní koalice.
Předvolební průzkumy veřejného mínění přitom mnoha stranám připisovaly daleko větší vliv, než byla realita. Unie svobody měla ve volbách získat přes patnáct procent hlasů, ve skutečnosti se dopracovala na hranici statistické chyby.
Stejně tomu bylo v případě obskurní strany jménem Důchodci za životní jistoty. V roce 1998 jí volební průzkumy předpovídaly obrovský úspěch. Nakonec se do sněmovny nedostala a tehdejší předseda Eduard Kremlička musel zbaštit potemníka.

Je pět procent málo?

Otázkou zůstává, zda je pětiprocentní kvórum pro vstup do sněmovny skutečně účinné a aktuální.
Malé strany se domnívají, že toto kvórum je diskriminační, zástupci velkých a především parlamentních stran jsou proti.
"Politologové říkají, že snížení volebního kvóra by znamenalo rozmělnění politické scény. Já s nimi nesouhlasím. Naše politická scéna potřebuje mít takzvaný pátý element," řekla Metru dvojka pražské kandidátky Strany zelených Kateřina Jacques.
"Diskuse se povede vždycky, ale já nebudu souhlasit s nižším kvórem než tři procenta," sdělil Metru předseda KDU-ČSL Miroslav Kalousek.
"Pestrobarevný parlament prostě nefunguje," řekl Metru stínový ministr vnitra za ODS Ivan Langer.
"Měli bychom se posunout směrem k většinovému systému. Od roku 1996 jsme totiž neměli akceschopnou a funkční většinovou vládu," uzavřel Langer.

A co na to jiní?

"Měli bychom se vrátit k prvorepublikovému systému, kde vítěz bere všechno," řekl Metru geniální guvernér Balbínovy poetické strany Jiří Hrdina. Podle Hrdiny by se takovýmto opatřením předešlo sestavování "komických koalic" a zmenšil by se vliv komunistů. "Nelíbí se mi snaha velkých politických stran potlačit ty malé," vzkázala Metru po své půvabné tiskové mluvčí ministryně informatiky Dana Bérová /(nezávislá, za USDEU).

Foto popis| MÍSTOPŘEDSEDA Poslanecké sněmovny a stínový ministr vnitra Ivan Langer je přesvědčený o tom, žer by se naše země měla vydat směrem k většinovému volebnímu systému. "Od roku 1996 jsme neměli stabilní a akceschopnou většinovou vládu," argumentoval Ivan Langer pro Metro.
Foto autor| OFA

Foto popis| PODLE představ někdejšího předsedy KDU-ČSL Josefa Luxe měla hrát lidová strana na české politické scéně tutéž roli jako CDU-CSU v Německu. Jeho smělé plány přervala předčasná smrt. Současný předseda Miroslav Kalousek má důvod k obavám. Průzkumy veřejného mínění nechávají lidovce kolísat těsně nad pětiprocentním volebním kvórem.
Foto autor| OFA

Foto popis| "V IZRAELI se sestavují koalice třeba z patnácti stran. To by se u nás nemělo stávat! " říká poslankyně KSČM Konečná.
Foto autor| OFA

Foto popis| PODLE ministryně informatiky Dany Bérové je špatný tlak velkých politických stran na ty malé. Nejkrásnější ministryně přesto prostřednictvím své krásné tiskové mluvčí vzkázala, že kvórum považuje za přijatelné.
Foto autor| OFA

Regionální mutace| Metro - Čechy

Klíč| Kalousek Miroslav; KDU

Příliš mnoho kamionů
Metro 
26.5.2006 | rubrika: Metroservis | strana: 10 | autor: MARTIN BURSÍK

SLOUPEK

Ten obrázek známe všichni: Máme za sebou týdenní pracovní vypětí a před sebou vidinu odpočinku, víkend na chalupě v lese nebo u rybníka, ticho a ptačí zpěv... Už se své vidiny nemůžeme dočkat, ale příliš se nám nepřibližuje, protože jedeme krokem, před námi kamion, za námi kamion, každou chvíli stojíme a dýcháme oblaka výfukových plynů.
Pak konečně můžeme předjíždět, vyrazíme ze svého kamionového obklíčení a vyrazíme dopředu, levý pruh je jako zázrakem volný a my konečně míjíme tu dlouhou, vlekoucí se kolonu kamionů. V levém pruhu se nám jede podstatně lépe, není tak rozježděný jako ten pravý, který těžká vozidla vyjezdila do hrbolů a kolejí, a my si říkáme, co ta silnice stála milionů a kolik dalších budou stát opravy. A ušklíbáme se, protože to jsou naše peníze, jeden každý z nás si financuje opravy zničených silnic, které by mohly být s omezením kamionové dopravy v podstatně lepším stavu. A pak se ve svém levém pruhu přestáváme radovat, protože jeden z obrů napravo před námi se jal předjíždět, jde mu to ztěžka, opět odevzdaně vdechujeme jeho zplodiny... a to můžeme mluvit o štěstí, že se při svém namáhavém manévrování nepřeklopil na bok, stává se to těmhle kolosům často a pak se silnice uzavře na několik hodin. A výsledkem kamionové kalvárie nebývá jen ztráta času, ale bohužel i ztráta toho nejcennějšího - ztráta životů.

Ten obrázek skutečně známe všichni až příliš dobře a je nás mnoho, kterým se nelíbí. Věříme proto, že mnoho lidí podpoří petiční akci, kterou v tomto týdnu zahájila Strana zelených. Petice je adresována vládě a Parlamentu České republiky a požaduje omezení jízdy kamionů a větší využívání železnice v dálkové nákladní dopravě.

Vycházíme především z toho, že od vstupu České republiky do Evropské unie v r. 2004 vzrostl počet kamionů na našich silnicích o polovinu, protože naše země leží v centru Evropy, a jsme tedy zemí tranzitní. Kamiony ohrožují životy, hlukem a emisemi znečišťujících látek ohrožují i naše zdraví a ničí silnice. Čtyřicet procent všech dopravních nehod se odehrává o víkendech. Padesát jedno procento všech zemřelých při dopravních nehodách zahyne právě o víkendech, to jsou smutná fakta.

Proto je stěží pochopitelné, že navzdory těmto smutným faktům poslanci Parlamentu ČR v dubnu 2006 schválili rozšíření víkendových prázdninových jízd kamionů o dalších 16 hodin. Česká republika má přitom zhruba 50 procent volné kapacity železnice, která může být právě pro přepravu kamionů nebo kontejnerů využita.

Petice tedy žádá vládu a parlament, aby urychleně přijaly opatření, která provoz kamionů o víkendech omezí.
Kromě toho požaduje celoroční zákaz jízdy kamionů o víkendech, a to od pátku 15.00 do neděle 24.00 s výjimkou těch vozidel, která převážejí živá zvířata, kazící se potraviny nebo která během víkendu využijí kombinované dopravy po železnici. A v neposlední řadě také žádají, aby bylo co nejrychleji zavedeno elektronické mýtné pro všechny nákladní automobily pro celou silniční síť, aby zpoplatněné úseky nemohly být objížděny. Mýtné pro kamiony by mělo být tak vysoké, aby to přepravce motivovalo k převážení zboží po ekologicky šetrnější železnici.

Obrázek, který jsme vykreslil na začátku, nám nemusí otravovat víkendové chvíle odpočinku. Musíme se však ozvat a nenechat si líbit hlasování politiků vstřícných vůči dopravní lobby více než vůči občanům.

***

MILÍ ČTENÁŘI, protože se blíží volby, rozhodli jsme se prostor tohoto sloupku věnovat jednou za čtrnáct dní po celý týden představitelům našich nejsilnějších politických stran.
REDAKCE

"Je stěží pochopitelné, že poslanci Parlamentu ČR v dubnu 2006 schválili rozšíření víkendových prázdninových jízd kamionů o dalších 16 hodin."

O autorovi| MARTIN BURSÍK, volební lídr Strany zelených

Regionální mutace| Metro - Čechy

Politické špičky se sjíždějí
Moravskoslezský deník 
26.5.2006 | rubrika: Severní Morava a Slezsko | strana: 2 | autor: (mch)

zaznamenali jsme

Ostrava * Koncentrace politických špiček v kraji se stupňuje s blížícími se volbami. Podpořit kandidáty své politické strany, kteří se chtějí dostat do parlamentu, přijíždí dnes do Moravskoslezského kraje místopředseda vlády Jiří Havel. Vystřídá tak ministra kultury Jandáka, který tu za ČSSD agitoval včera. Pozadu nezůstává ani ODS. Europoslanec Jan Zahradil osloví voliče v Ostravě a na Karvinsku. Paralelně s ním zahájí šéf ODS Mirek Topolánek v Čeladné golfový turnaj, zúčastní se mítinku ve Frýdku-Místku a večer se stane barmanem - v klubech na ostravské Stodolní ulici bude míchat hostům modrý drink. Možná se tam potká se šéfem Strany zelených Martinem Bursíkem. I ten se bude dnes večer bavit v Ostravě na Stodolní. Zítra se spolustraníky vyrazí do Beskyd, mimo jiné na Pustevny.

Region| Severní Morava
Publikováno| Moravskoslezský deník; Severní Morava a Slezsko; 02
Publikováno| Opavský a hlučínský deník; Severní Morava a Slezsko; 02
Publikováno| Frýdecko-místecký a třinecký deník; Severní Morava a Slezsko; 02
Publikováno| Havířovský deník; Severní Morava a Slezsko; 02
Publikováno| Karvinský deník; Severní Morava a Slezsko; 02
Publikováno| Novojičínský deník; Severní Morava a Slezsko; 02
Publikováno| Bruntálský a krnovský deník; Severní Morava a Slezsko; 02
ID| eb45aeab-fd2b-48e5-93b5-dccf2df07761

Krajští volební lídři s eutanazií nesouhlasí
Naše Valašsko 
26.5.2006 | rubrika: Zlínský kraj | strana: 2 | autor: MIROSLAV JURÁŇ

* Politici se obávají, že by mohla být zneužívána

PARLAMENTNÍ VOLBY 2006

Eutanazie je v současné době jedním z nejdiskutovanějších témat na celém světě. Náš deník se zeptal všech krajských volebních lídrů pěti nejsilnějších politických stran, jaký je jejich názor na možné zavedení tohoto druhu odchodu ze života v České republice.

Zlínský kraj * Eutanazie, neboli usmrcení na žádost, je z hlediska českého trestního práva nedovolená a je posuzována jako vražda. V posledních letech ale sílí debata o tom, zda by nemělo dojít k určité úpravě zákona, který by posuzování tohoto činu zmírnil. Proto nás zajímalo, jaký mají na otázku eutanazie názor volební lídři kandidátek pro Zlínský kraj.
"Já osobně zastáncem eutanazie nejsem," uvedl Zdeněk Škromach, který je lídrem sociálních demokratů. "Člověk by sice měl mít možnost rozhodovat se sám o sobě, ale nejsem si jistý, jestli například při silných bolestech nebo stresu, je tohle jeho rozhodnutí zcela odpovědné," vysvětloval.
Jednička na krajské kandidátce za občanské demokraty Petr Nečas s eutanazií také nesouhlasí.
"Byl jsem proti ní, jsem proti ní a vždycky budu," odpověděl rezolutně. "Myslím si, že současná medicína umožňuje naleznout dostatečně humánní postupy, které zbaví lidi bolestí," uvedl.
Michaela Šojdrová kandidující za KDU-ČSL považuje eutanazii za velmi zneužitelnou. "Člověk se může dostat do tak obtížné životní situace, že pak podepíše cokoliv, aby se z ní dostal. A toho se bojím," vysvětlila.
Podle krajského lídra komunistické strany Vlastislava Antoláka není česká společnost na eutanazii ještě připravená. "I když si racionálně uvědomuji, že se tomu člověku ulehčí, nemůžu s eutanazií souhlasit," uvedl. Podle něj bude trvat ještě spoustu let, než bude naše společnost natolik vyspělá, aby mohla být eutanazie přijata. Také lídr Strany zelených František Šulgan s eutanazií nesouhlasí. "Mám obavu, aby v našem divokém světě někdo takto nepomohl i lidem, kteří na tom ještě tak špatně nejsou," řekl Šulgan.

Region| Střední Morava

Klíč| krajské volby; Šojdrová Michaela; KDU

Děti poslanců do politiky nic netáhne
Olomoucký den 
26.5.2006 | rubrika: Volby 2006 | strana: 7

* Někteří ještě tápou, jiní mají jasno - kariéru ve sněmovně ale určitě dělat nebudou

VOLBY 2006

Do voleb zbývá 7 dní

Říká se, že děti jsou obrazem rodičů. Podle toho, co nám prozradily děti lídrů nejsilnějších stran, jejich tátové se mohou na podporu potomků spolehnout. * Synové Pavla Andrše a dvě nejmladší děti Tomáše Kvapila svým tátům ve volebním boji fandí. Syn Miloslava Vlčka Jakub otce podporuje nejviditelněji -vozí ho dodávkou po všech koutech kraje na setkání s voliči. Kdyby mohly k volbám, nepochybně by volily strany svých tátů, věří jim. Jen Patrik Langer nám svůj názor neprozradil. Má jeden rok, což je na politické názory málo. Jeho o dva roky starší sestra Petra se touto dobou léčí z neštovic.
"Nejsem sociální demokrat, ale sympatizuji s nimi, jejich volební program se mi líbí," uvedl pětadvacetiletý Jakub, Vlčkův syn z prvního manželství, který má podle vlastních slov jasno v tom, koho bude volit. "Pokud se Zelení dostanou do parlamentu, ubude tam několik křesel pro ostatní," prozradil dobrou orientaci v politické problematice o polovinu mladší syn Tomáše Kvapila Honzík. "Já myslím, že ostatní strany se zajímají jen o peníze, zatímco Zeleným jde i o jiné, důležitější věci," rezolutně zhodnotil politickou scénu dvanáctiletý zelenáč Jindřich Andrš.
"Někdy s tatínkem jezdíme do Prahy, byli jsme i v parlamentu. Když tatínek jezdí domů, vždycky nám něco přiveze, nějaké dobroty nebo dárek," prozradila osmiletá Johanka Kvapilová. "Je to zajímavá práce, ale náročná," zhodnotil povolání svého táty Honzík Kvapil. "Pokud se tatínek dostane do parlamentu, bude to mít v lecčem lepší, bude ale taky mít míň času," uvědomil si Jindřich Andrš. "Když bude táta v Praze, já budu mámě víc pomáhat," slíbil jeho devítiletý bratr Václav.
"Moji spolužáci většinou vědí, kde pracuje táta," uvedl Honzík Kvapil. "U mě to ví jen sestřenice a jedna kamarádka," dodala sestra Johanka.
"Vrstevníci se o politiku moc nezajímají, možná je to u nás v rodině," dodal s úsměvem Jakub Vlček, který objíždí s otcem mítinky, zatímco jiní mladí lidé se někde baví. Sám Jakub neuvažuje o tom, že by vstoupil do politiky. Otci dělá momentálně šoféra dodávkového mercedesu a průvodce proto, že mu chce pomoct.
"Já bych chtěla být malířka," vyloučila svou politickou kariéru Johanka Kvapilová. "Já bych se chtěl přihlásit na lesnickou školu," dodal její bratr Honzík. Jen syn Pavla Andrše Jindřich, kdyby si měl vybrat mezi současnou tátovou profesí lékaře a politikou, volil by raději politickou kariéru.
O politické práci svých rodičů toho děti vědí dost. Na druhou stranu žádný z potomků politiků si nevybavil, že by si tatínek nechal někdy od členů rodiny radit, jak má v parlamentu rozhodovat.

Foto popis| Andršovic klukům nejvíce volného času zabere baseball. Jestli se k nim za pár let připojí i nejmladší dvouletý bratr Jan ještě nevědí.
Foto popis| Nejmladší z pěti Kvapilových dětí Jan a Johanka s matkou. Na fenku volají Heidi. Jejich osmnáctiletá sestra Anežka se jmenuje stejně jako česká světice, dva nejstarší bratři vstoupili do kláštera řádu trapistů.
Foto popis| Jakub Vlček ve službách otce a strany. Volební lídr sociálních demokratů říká, že synovi dává stejnou odměnu, jakou by dostal kdokoli jiný.

O autorovi| stranu připravili: Pavel Konečný a Michal Folta

Chtějí do parlamentu. Kdo jsou, kolik mají dětí, čím jezdí a kde bydlí?
Olomoucký den 
26.5.2006 | rubrika: Volby 2006 | strana: 7

Ivan Langer (ODS)

* 39 let
* ženatý - manželka Markéta
* otec tříleté Petry a ročního Patrika
* bydlí v centru Olomouce, část domu pronajímá
* má jednu nevlastní sestru
* rodiče se rozvedli: "Otec byl tehdy vojenský pilot. Nestýkáme se. Maminka jako dcera kulaka nemohla studovat, tak pracovala jako zdravotní sestra. Já jsem naplňoval během studií její tajné přání."
* Na univerzitě se stal jedním ze studentských vůdců revoluce. "K medicíně mě přivedla rodinná tragédie a nevyléčitelná nemoc mého strýce. Současně i touha vybrat si obor, ve kterém záleží na tom, co umíte, a ne nakolik jste zadobře s režimem."

Známky jako ve škole
Bezpečnost a korupce 2
Doprava 3
Nezaměstnanost 1
Školství 2
Zdravotnictví 2

Miloslav Vlček (ČSSD)
* 45 let
* rozvedený, podruhé ženatý - manželka Soňa
* čerstvý otec čtvrtého dítěte (dvě z každého manželství): Jakub 25, Karolína 23, Miloslav 3 roky, Terezka 2 měsíce
* pochází ze dvou dětí, má ještě sestru
* otec mu již zemřel, matka žije v Konici
* první ženě nechal dům, který těsně před rozvodem dostavěli
* jezdí dva roky starým vozem Volkswagen Passat
* že nepochází z Olomouce, nepovažuje za nevýhodu: "Asi jsem tam méně známý, ale lídry by měli lidé hodnotit podle vykonané práce v minulém období."

Známky jako ve škole
Bezpečnost a korupce 2
Doprava 3
Nezaměstnanost 3
Školství 3
Zdravotnictví 3

Tomáš Kvapil (KDU-ČSL)
* 50 let
* ženatý, manželka Olga
* otec pěti dětí , tří synů a dvou dcer - Lukáše (24 let), Jakuba (22 let), Anežky (18 let), Honzíka (12 let) a Johanky (8 let)
* pochází z devíti dětí, jeden z bratrů má osm dětí, další má šest dcer, jeho žena pochází ze šesti dětí. Dva synové jsou v klášteře trapistů.
* bydlí v bytovém domě v klidné části Olomouce, jezdí dvanáct let starou Škodou Forman
* s politikou začínal po roce 1989 nejprve v olomouckém zastupitelstvu, od roku 1990 je členem KDU-ČSL, od května roku 1997 do začátku roku 1998 byl ministrem pro místní rozvoj
* jeho celoživotní láskou je skauting. "Skaut je hledač správné cesty životem."

Známky jako ve škole
Bezpečnost a korupce 2
Doprava 1
Nezaměstnanost 2
Školství 1
Zdravotnictví 1

Pavel Andrš (Strana zelených)
* 42 let
* je ženatý
* otec tří chlapců, dvouletého Jana, devítiletého Václava a dvanáctiletého Jindřicha
* pracuje jako zástupce primáře kožního oddělení v nemocnici Prostějov, bydlí v Olomouci v rodinném domě, jezdí sedm let starou Škodou Felicia
* jako jediný z lídrů stran v našem seriálu zatím nemá zkušenosti z poslanecké sněmovny. Je předsedou krajské organizace Strany zelených a olomouckým zastupitelem.
* angažuje se v různých občanských iniciativách. Spoluzakládal Nadační fond Olomoucké koalice neziskových organizací, je předsedou občanského sdružení Zelený kruh Olomouc a šéfredaktorem měsíčníku Zelení a doba.

Známky jako ve škole
Bezpečnost a korupce 1
Doprava 1
Nezaměstnanost 2
Školství 2
Zdravotnictví 2

Foto popis|
O autorovi| stranu připravili: Pavel Konečný a Michal Folta
Region| Střední Morava
Publikováno| Olomoucký den; Volby 2006; 07
Publikováno| Prostějovský den; Volby 2006; 07
Publikováno| Moravský sever (deník); Volby 2006; 07
Publikováno| Nové Přerovsko (deník); Volby 2006; 07
Publikováno| Hranický den; Volby 2006; 07
ID| f7174e98-1083-45e7-a9c0-6394f69164fb

Klíč| Kvapil Tomáš; KDU

Exceloval Kvapil, nepropadl nikdo
Olomoucký den 
26.5.2006 | rubrika: Volby 2006 | strana: 7

* Jako ve škole oznámkovala účast politiků v našem volebním seriálu politoložka Univerzity Palackého Eva Bradová. Její hodnocení bylo vcelku lichotivé, nikdo nepropadl.
S pomyslným vyznamenáním vyšel z klání Tomáš Kvapil (KDU-ČSL), nejhůře dopadl Miloslav Vlček (ČSSD). Ivan Langer (ODS) zakopl podle ní jen v dopravě, kde naopak vynikl Pavel Andrš (SZ). Ten si však nejlépe vedl v boji proti korupci. Také je jediným ze čtveřice, který nesedí v poslanecké lavici.
A jak se dívá Bradová na vystoupení politiků? Na Kvapilovi ocenila jeho konkrétnost a srozumitelnost. Naproti tomu Vlček podle ní často používá politické fráze a to dokonce i neobratně. Andrš je prý vyvážený, ale občas hodně obecný a Langer občas něco zamlčí nebo je naopak velikášský.

O autorovi| stranu připravili: Pavel Konečný a Michal Folta
Region| Střední Morava
Publikováno| Olomoucký den; Volby 2006; 07
Publikováno| Prostějovský den; Volby 2006; 07
Publikováno| Moravský sever (deník); Volby 2006; 07
Publikováno| Nové Přerovsko (deník); Volby 2006; 07
Publikováno| Hranický den; Volby 2006; 07
ID| 4c6fb3e9-f872-425d-9581-c98d75e7d0ae

Klíč| Kvapil Tomáš; KDU

Vážení čtenáři,
Olomoucký den 
26.5.2006 | rubrika: Téma | strana: 11

Volby do Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR se sice uskuteční až 2. a 3. června, vy jste si je však mohli vyzkoušet minulý víkend. Do připravené ankety SMS jste zaslali celkem 1531 hlasů. Dalo by se proto říct, že výsledek je vcelku reprezentativní. Do grafů jsme však nezahrnuli menší strany, které by nepřekročily pětiprocentní hranici, a tak se do Poslanecké sněmovny nedostaly, a zjevné nečistoty.
Možné koalice si sice můžete sestavit sami, ale znovu připomínáme, že uvedené výsledky nejsou volebním průzkumem, ale jen anketou čtenářů Deníků Bohemia a Moravia. Občanská demokratická strana (ODS) by podle vás vyhrála nad Českou stranou sociálně demokratickou (ČSSD) ve většině krajů kromě Vysočiny, kde by byla ČSSD sledovaná lidovci (KDU-ČSL) a komunisty; na Olomoucku by zvítězili komunisté (KSČM).
Zajímavostí je, že Morava vyšla relativně polarizována mezi lidovce a komunisty, zelení (SZ) by mohli mít mezi našimi čtenáři nejvíce příznivců v Karlovarském kraji. Ostatně z grafu, v němž jsou sympatie rozděleny podle krajů, lze vyčíst i více.

Graf

Sympatie čtenářů k politickým stranám podle krajů

Rozložení sil v Poslanecké sněmovně

Občanští demokraté - 89 poslanců, sociální demokraté - 48 poslanců, komunisté - 34 poslanců, lidovci - 15 poslanců, zelení - 14 poslanců.

O autorovi| Stránku připravili: Josef Šlerka, Josef Dousek
Region| Střední Morava
Publikováno| Olomoucký den; Téma; 11
Publikováno| Prostějovský den; Téma; 11
Publikováno| Moravský sever (deník); Téma; 11
Publikováno| Nové Přerovsko (deník); Téma; 11
Publikováno| Hranický den; Téma; 11
Publikováno| Zlínské noviny; Téma; 11
Publikováno| Naše Valašsko; Téma; 11
Publikováno| Slovácké noviny; Téma; 11
ID| 058d6dcf-655a-4c2b-bff2-7bdc242e3230

Volební anketa podle předpokladů
Vysočina - noviny Havlíčkobrodska 
26.5.2006 | rubrika: Téma | strana: 14

* Občanští a sociální demokraté a po nich lidovci a zelení * Překvapení bylo jen jedno: vyhráli by Evropští demokraté

Po týdnu skončila předvolební anketa našich čtenářů. Podle ní by volby dopadly, s jedinou výjimkou, přibližně tak, jak slibují výzkumy veřejného mínění. ODS by předběhla ČSSD, komunisté by byli třetí a na dalších místech by se umístili lidovci a zelení.

Praha * Překvapení se však konalo na prvním místě. Zde se totiž umístili Evropští demokraté Jana Kasala a Jozefa Zielence. Jejich příznivci nám zaslali nejvíce hlasů a virtuálně tak katapultovali svou stranu k moci. V předvolebních výzkumech se její preference pohybují okolo 2,5 procenta.

Na množství nezáleží!

Myšlenka předvolebních anket je velice stará. První se uskutečnila již v roce 1824. Od začátku 20. století se pak dotazníky začaly v novinách vyskytovat masově. Věřilo se, že čím více lidí se podaří oslovit, tím lepší bude volební odhad. Došlo to tak daleko, že se v roce 1935 americký časopis Literary Digest rozhodl obeslat 10 milionů lidí. "Vzali je z telefonních seznamů, u držitelů licencí k osobním automobilům, samozřejmě použili i seznamy předplatitelů a podobně. A vrátil se jim neuvěřitelný počet lístků: přes dva miliony sto tisíc!
Zpracovat je, to byl při tehdejší úrovni techniky úžasný výkon," popisuje akci sociolog Ivan Hartl. Přesto celá akce skončila krachem pro novinové ankety. Dala však vzniknout profesionálním výzkumům veřejného mínění.
"Tehdy na veřejnosti vystoupil mladý ambiciózní George Gallup, statistik a sociolog. O anketě časopisu prohlásil, že je sice rozsahem nevídaná, ale výsledek bude špatný. Zhruba předpověděl, o kolik bude špatně - a že ty volby ve skutečnosti dopadnou jinak.
Provedl vlastní šetření na souboru asi dvou tisíc lidí, což bylo ve srovnání s anketou opravdu nepoměrně méně. Ovšem jeho předpověď se splnila: volby vyhrál Franklin Roosevelt, zatímco favorit časopisu Literary Digest prohrál," dodává Hartl. Gallup později založil slavný Gallupův ústav a stal se zakladatelem moderních výzkumů veřejného mínění.

Jedna karta, jeden hlas

V naší anketě bylo možné hlasovat pouze jednou, maximálně dvakrát z jedné SMS karty - podle síly sympatií. Podobně jako při anketním hlasování v České televizi na krajských předvolebních mítincích - tam platil jen jeden hlas.
Díky tomu jsou výsledky naší ankety relativně spravedlivější než při hlasování v televizi Nova, kde můžete poslat až 100 hlasů z jedné karty a v TV Prima 50. Krajské sekretariáty tak mohou žhavit jeden mobil až stokrát (nebo padesátkrát).
Přesto se našli šibalové, kteří se pokusili ovlivnit výsledky hlasování. Jedněm se dokonce podařilo omylem zaslat žádající esemesku ostatním i na číslo naší ankety, a tak dorazila i tato zpráva: "11 PHA tento text pošlete 2x na 9001106. Dik. H" Kód patřil straně Evropských demokratů, kteří by tak v Praze získali skoro 100 procent všech hlasů.

***

Vážení čtenáři,

Volby do Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR se sice uskuteční až 2. a 3. června, vy jste si je však mohli vyzkoušet minulý víkend. Do připravené ankety SMS jste zaslali celkem 1531 hlasů. Dalo by se proto říct, že výsledek je vcelku reprezentativní. Do grafů jsme však nezahrnuli menší strany, které by nepřekročily pětiprocentní hranici, a tak se do Poslanecké sněmovny nedostaly, a zjevné nečistoty.
Možné koalice si sice můžete sestavit sami, ale znovu připomínáme, že uvedené výsledky nejsou volebním průzkumem, jen anketou čtenářů Deníků Bohemia a Moravia.
Občanská demokratická strana (ODS) by podle vás vyhrála nad Českou stranou sociálně demokratickou (ČSSD) ve většině krajů kromě Vysočiny, kde by byla ČSSD sledovaná lidovci (KDU-ČSL) a komunisty; na Olomoucku by zvítězili komunisté (KSČM).
Zajímavostí je, že Morava vyšla relativně polarizována mezi lidovce a komunisty, zelení (SZ) by mohli mít mezi našimi čtenáři nejvíce příznivců v Karlovarském kraji. Ostatně z grafu, v němž jsou sympatie rozděleny podle krajů, lze vyčíst i více.

Graf

Sympatie čtenářů k politickým stranám podle krajů

Sympatie našich čtenářů

Rozložení sil v Poslanecké sněmovně

Občanští demokraté - 89 poslanců, sociální demokraté - 48 poslanců, komunisté - 34 poslanců, lidovci - 15 poslanců, zelení - 14 poslanců.

Tabulka

Seznam krajů a zkratek
Praha                 PHA
Středočeský kraj      STC
Jihočeský kraj        JHC
Plzeňský kraj         PLZ
Karlovarský kraj      KRV
Ústecký kraj          UST
Liberecký kraj        LIB
Královéhradecký kraj  KVH
Pardubický kraj       PAR
Vysočina              VYS
Jihomoravský kraj     JHM
Olomoucký kraj        OLM
Zlínský kraj          ZLN
Moravskoslezský kraj  MSL