Zelené roští zevnitř
Týden 
20.3.2006 | rubrika: Kauza | strana: 16 | autor: Tomáš Menschik, Luboš Kreč

Na první pohled vypadají jako konsolidovaná strana, při bližším zkoumání už je to jiné. Svůj program schvalovala Strana zelených na poslední chvíli a z kandidátek se škrtali nepohodlní lidé. Uskupení sdružuje sběratele lebek, levicového komentátora i bohatého restituenta. Dopředu všechny žene vidina úspěchu ve volbách.

Strana zelených drží zajímavý rekord: na schválení volebního programu o desítkách stran jí na přelomu února a března stačily pouhé dva dny. Odborné komise sice své nápady poctivě sepisovaly čtyři měsíce, pak je ale do svých rukou vzal předseda Martin Bursík a jeho lidé. Vnitřní opozice tvrdí, že v textu zbylo po této "redakci" jen málo původních formulací, předseda je naopak přesvědčen, že pouze plnil zadání. Po přepracování poslal materiál republikové radě, nejvyššímu stranickému orgánu, který měl na posouzení jen dva dny. I tak prý k předloženému textu vznesl desítky připomínek, které se však nestihly projednat. "Je chybou, že schválení volebního programu nepředcházela téměř žádná vnitrostranická diskuse. To není politický styl, který by měli do politiky vnášet zelení. Stejně se té diskusi nevyhneme," komentuje situaci člen republikové rady Jan Korytář, který je zároveň krajským předsedou SZ v Libereckém kraji.
Bursík republikové radě vysvětloval, že s programem spěchá, aby ho mohl předložit médiím: na druhého března plánovala strana tiskovou konferenci ke startu kampaně a předseda na ní chtěl zároveň představit program. Navíc potřeboval, aby měli krajští lídři podklady k právě začínajícím předvolebním debatám v České televizi. "Médii argumentuje skoro pokaždé," tvrdí středočeský kandidát do sněmovny Matěj Stropnický (viz Bursík, mediální král). O média se prý Bursík opíral, i když na podzim prosadil zákaz spolupráce s komunisty. "I tehdy argumentoval, že bychom bez toho v médiích nevypadali dobře."
Předseda zelených se brání, že ohledně schvalování programu dodržel všechny termíny, které mu určila sama rada: "Remcalové, kteří si něco nestihnou přečíst, se najdou v každé straně." Teze volebního programu sice připravovaly odborné týmy, ale konečnou verzi měli na starosti tři lidé -předseda Bursík, zahraniční expert Ondřej Liška a koordinátor odborných sekcí Dušan Lužný. "Něco jsme přeformulovat museli, ale zásadní úpravy jsme nedělali," tvrdí Bursík.
Kritici zřejmě nemají pravdu ve všem, stranický ekonomický expert Martin Kolík však * říká, že původní program byl radikálnější. "Čas nás kvůli podzimní výměně ve vedení strany skutečně tlačil. Troufám si ale říct, že i tak máme program, za kterým můžeme stát."

Zelené škrty

Bursíkovi se za poslední měsíce podařilo téměř nemožné: ještě v létě 2005 se podpora strany pohybovala kolem dvou procent, nejnovější průzkum agentury STEM z minulého pátku jí už přiřkl 9,4 procenta, což znamená, že by ve sněmovně získala více křesel než lidovci. Výzkum pouze potvrdil trend, o němž se mluví od února; bez zelených se zřejmě neobejde žádné vládní uskupení s výjimkou velké koalice ODS a ČSSD.
Loni měli zelení pověst roztříštěné partaje: uvnitř se o moc přetahovala skupina ekologických aktivistů kolem tehdejšího šéfa Jana Beránka a pragmatici pod vedením dnešního předsedy Bursíka. Špatná reputace už je pryč, nejen překotné schvalování programu však svědčí o určité nevyzrálosti a nekompaktnosti strany.
Vnitřní konflikty se vynořují v krajích, mimo Prahu. Nejsvízelnější situace zřejmě panuje v Moravskoslezském kraji, což přiznává i předseda Bursík. "Republiková rada musela zasáhnout do složení tamní kandidátky, pochybovali jsme o věrohodnosti některých lidí." Problém se severní Moravou se pokoušel řešit také minulý šéf Beránek, zhruba před dvěma lety tam začaly houfně vznikat místní organizace Strany zelených s napojením na podezřelé podnikatele. A právě tyto buňky se přetahovaly o to, kdo bude mít své zástupce na případně volitelných místech.
Nynější jednička moravskoslezské kandidátky Věra Jakubková, ředitelka neziskové ekologické organizace Vita, se do čela dostala po zásahu republikové rady a k událostem se už nechce vracet. "Přišla jsem zvenčí, nejsem zainteresovaná v dřívějších půtkách, dokonce stojím mimo stranu jako nezávislá. Nechci se vyhýbat odpovědi, ale musím říci, že se vědomě nezabývám problémy z minulosti," říká. Další škrtání v kandidátkách předvedl Plzeňský kraj. Republiková rada odvolala Petra Šafaříka, který byl na druhém místě. Provinil se tím, že kritizoval funkcionáře - mimo jiné Petra Uhla - za porušování vnitrostranického řádu. Když se o odstranění jeho jména z kandidátky jednalo, údajně na radě několikrát zaznělo, že je třeba si "vyřídit účty s kverulantem". Šafařík však nechce před volbami Stranu zelených poškozovat; o svém případě nemluví, přestože proceduru provází nejedna nejasnost.

Hříchy mládí

Šafaříkovým vyškrtnutím se na čtvrté místo plzeňské kandidátky posunul pětačtyřicetiletý Zdeněk Legát. Ten už jednou do parlamentu kandidoval: v roce 1996 za republikány, extremistickou stranu vedenou Miroslavem Sládkem. Zakládajícího člena SPR-RSČ v Plzni tehdy z kandidátky nakonec vyloučil sám Sládek. Legát si pak stěžoval, že předseda chtěl do sněmovny protlačit svou rodinu, a proto ho odstranil.
Na aktuálních kandidátkách zelených se přitom neobjevuje jen jeden exsládkovec. Druhé místo ve Středočeském kraji drží další někdejší republikán, devětadvacetiletý Robert Gruzovský. "Považuji to za uzavřenou kapitolu. Když mě do té strany nalákali, bylo mi teprve šestnáct," tvrdí. Ve strukturách SPR-RSČ to dotáhl až na předsedu okresního centra strany v Kolíně.
Dojem rozháranosti umocňuje názorový nesoulad některých kandidátů s oficiální linií zelených. Asi nejvíce to bije do očí u levicového komentátora Práva Petra Uhla, šestky pražské kandidátky a jedné z nejznámějších tváří strany. "Stát je povinen zaručit a zákony i zajistit nejen ochranu zdraví pro každého, ale českým občanům poskytovat na základě veřejného pojištění zdravotní péči a zdravotní pomůcky bezplatně," napsal ještě v říjnu roku 2005. Strana zelených přitom ve svém programu navrhuje, že by zavedla placení za recepty či za "hotelové služby" v nemocnicích. "Vážně to psal? To si s ním budu muset promluvit," diví se Bursík.

Lebky a vrtule

Písničkáře Jaroslava Hutku posílala do sněmovny naposledy recesistická Balbínova poetická strana. Zelení tento pokus opakují a rezervovali mu třetí místo pražské kandidátky. Spisovatel Jiří Dědeček má přitáhnout voliče jako lídr na Vysočině. I straníci si kladou otázku, zda kandidátky nejsou přespříliš pestré. "Jsou to celkem vyzrálé osobnosti s názorem, takoví lidé by se ale hodili spíš pro senátní volby. Osobně si jich vážím, není ale jisté, nakolik jsou zelení," říká stranický kritik Stropnický.
Ze strany se také ozývají hlasy, že někteří z lídrů vlastní partajní legitimaci příliš krátce. Třeba liberecká jednička Petr Pávek je členem SZ teprve od konce minulého roku, ústecký lídr Přemysl Rabas dokonce od letošního ledna, zlínské zelené zase vede jako nezávislý místostarosta Rožnova pod Radhoštěm František Šulgan. Ostatně i předseda Bursík působí mezi zelenými teprve od roku 2004.
Na druhou stranu i letmý pohled na čela kandidátek ukáže, že na nich většinou figurují lidé, jejichž ekologickou erudici lze jen stěží zpochybnit. Zmíněný Rabas, veterinář a cestovatel, zasedá už druhé volební období na chomutovské radnici a je ředitelem Podkrušnohorského zooparku. Ve volném čase jezdí po světě a sbírá lebky. Má největší sbírku tohoto druhu v Česku. "Za vzácné považuji i lebky vychuchola, hmyzožravce žijícího v povodí Volhy, šimpanze či lebku černošky, kterou jsem našel ve zříceninách v Zimbabwe," vyprávěl v regionálním tisku. Pávek, starosta Jindřichovic pod Smrkem, zase proslul jako zastánce větrné energie a bojovník proti byrokracii; vydal dokonce vyhlášku, která zakazovala vstup státních úředníků do obce. "Té pověsti se už těžko zbavím, bude se mi to ale hodit v kampani," přiznává. Místostarosta Šulgan zase každou zimu vyráží se skupinou dobrovolníků do beskydských kopců, aby stopovali šelmy. Navíc organizuje program, který má odhalit horské pytláky.

Vzhůru na sněmovnu

Co zatím dělá ze zelených navenek jednotný celek, jsou předvolební průzkumy. Když 16. února zveřejnil STEM výsledky, podle nichž partaj poprvé překročila pět procent potřebných pro vstup do sněmovny, zapomněli členové na ideologické neshody. "Tehdy mně přišlo asi dvacet SMS zpráv. Každý měl potřebu se o tu radost podělit," vzpomíná jeden z pražských členů Strany zelených. Předseda Bursík připouští, že vidina možného úspěchu ve volbách stranu stmeluje a motivuje: "Většina lidí pracuje v kampani zadarmo a žene je představa, že v létě zabodujeme." Jako příklad uvádí veškeré grafické podklady; ty totiž zelení získali bezplatně. Bez nároku na honorář pracuje také stranický analytik. "Profesionalizujeme se za pochodu. Strukturu klasické strany s kancelářemi v krajích vybudujeme až po volbách," říká Bursík.
A co tedy zelení musejí udělat, aby se preference změnily v reálný volební výsledek? "Musíme přimět lidi, aby šli k volbám," říká k tomu analytik SZ Michal Veselský. S trochou nadsázky lze říci, že ekologové se musejí v červnu spolehnout na přírodu. "Podporují nás hlavně mladí lidé do 35 let, ale ti nepatří k disciplinovaným voličům. Když bude během voleb krásné počasí, může se stát, že dají přednost zábavě," připouští sociolog Veselský.

***

S trochou nadsázky lze říci, že ekologové se musejí v červnu spolehnout na přírodu. Zelené podporují mladí nedisciplinovaní voliči. Když bude hezky, možná hlasovat nepůjdou.

ČSSD má také ekologický manifest. Raději

Ačkoli ČSSD tvrdí, že se Strany zelených nebojí, připravují její experti ekologický manifest. "Půjde o pouhé detailnější doplnění programu," brání se Tomáš Novotný, náměstek na ministerstvu pro životní prostředí a kandidát do sněmovny za ČSSD. "Se zelenými to nemá nic společného. Lidé vědí, že my na ekologii dbáme." Dočkají se tedy detailního rozpracování i další kapitoly programu? "To asi ne, určitě ne všechny," připouští náměstek ministra. Tomu, že manifest je spíše odpovědí na Stranu zelených než službou voličům, nasvědčuje i fakt, že straničtí experti na materiálu pracují teprve od ledna. Téhož měsíce, jak uvedl deník Právo, hřímal premiér Jiří Paroubek v poslaneckém klubu, aby se ČSSD pokusila zeleným přebrat alespoň část jejich agendy.
Zástupci ČSSD nicméně na veřejnosti o zelených říkají, že nabízejí utopie. Občanští demokraté se naopak k Buršíkově straně nestavějí tak kategoricky. "Ekologickou část Jejich programu bych podepsal z devadesáti procent," říká stínový ministr a přední český ekolog Bedřich Moldan. Dodává však, že strana voličům nabízí několik neuskutečnitelných slibů. "Ten směr je ale v zásadě správný. Jiná věc je zbytek programu, zahraniční politika a ekonomika. To Je tragédie."

VYBRANÉ BODY PROGRAMU ZELENÝCH:

* snížení odvodů na sociální a zdravotní pojištění
* zavedení ekologické daně
* zrušení přijímacích zkoušek na vysoké školy (školné ovšem odmítají)
* zavedení poplatků za vybraně služby u lékaře a v nemocnicích
* zákaz kouření v restauracích
* zřízení Úřadu na ochranu spotřebitele
* povinně spoření na důchody v penzijních fondech
* nesouhlas se zahraniční politikou USA, jsou proti násilnému řešení krizí

EKOLOGICKÉ SLIBY TŘÍ STRAN

Strana zelených

* podpora výroby biopotravin
* nižší DPH na paliva z biomasy
* zákaz fosfátových pracích prášků
* do roku 2010 prosadit zákaz topení uhlím
* kvóty na auta s hybridním pohonem
* konec staveb průmyslových zón na zeleně louce
* postupný odklon od jaderné energie

ČSSD

* rekonstrukce čističek vod i v malých obcích
* snižovat energetickou náročnost průmyslu
* zachovávat lesy ve vlastnictví státu
* více kontrolovat používání chemikálií ve výrobě potravin
* podpora železniční a hromadně dopravy
* do roku 2010 získat 200 miliard na podporu investic do životního prostředí

ODS**

* finanční pomoc radnicím a domácnostem při nákupu topidel na biomasu
* snížení ekologické náročnosti průmyslu
* investice do výzkumu ekologicky šetrnějších technologií
* využití opuštěných průmyslových areálů
* konec "zeleně byrokracie"; ministerstvo získá pouze roli koordinátora a "zelená" politika se bude provádět v obcích a krajích

** Strana svůj program zveřejní až v květnu, TÝDEN získal jeho pracovní verzi.

Foto popis| Dana Kuchtová
Foto popis| Martin Bursík
Foto popis| Stanislav Penc
Foto popis| Jiří Dědeček
Foto popis| Jaromír Štětina
Foto popis| Jaroslav Hutka
Foto popis| Petr Uhl
Foto autor| Montáž: TÝDEN

Foto autor| Strana zelených ve svém programu navrhuje, aby se republika postupně zbavila elektřiny z jádra a nahradila ji energií z obnovitelných zdrojů.
Foto popis| 2 Bedřich Moldan z ODS má seznam nesplnitelných slibů zelených: prý se jim nepodaří zakázat topení uhlím; trpěli by důchodci.
Foto popis| Hrozbě tabakismu věnují zelení část svého programu. Požadují zákaz kouření v restauracích.
Foto popis| Za vypsání každého receptu se podle zelených má platit 50 korun, zároveň by se měly snížit doplatky za drahé léky.
Foto popis| 5 Bývalý šéf zelených Jan Beránek dosud vede soudní spory s předchůdci v čele strany.
Foto popis| Aktivista Jakub Patočka spolupracoval se Špidlovou ČSSD. Bursíkův nástup do čela zelených nesl těžce a založil konkurenční Hnutí zelených.
Foto popis| Zelení připravují netradiční kampaň; podrobnosti tají. Ukázali jen auta na hybridní pohon. Nejprodávanější v této kategorie je Toyota Prius. Na snímku je Lexus.
Foto popis| Koktejl pro vysoké školy: zelení odmítají zavedení školného a zároveň žádají zrušení přijímacích zkoušek.
Foto autor| Foto: 1, 6 Karel Šanda, 2 Robert Sedmík, 3 ČTK, 4 Lucie Pařízková, 5, 7 Jan Zatorsky, 8 Jan Schejbal, 9, 10, 12 ČTK, 11 AP